Ragnar Helgi Ólafsson

Apám könyvtára

Rekviem
– részlet –

Fordította
Veress Kata

Az Európai Unió finanszírozásával. Az itt szereplő vélemények és állítások a szerző(k) álláspontját tükrözik, és nem feltétlenül egyeznek meg az Európai Unió vagy az Európai Oktatási és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) hivatalos álláspontjával. Sem az Európai Unió, sem az EACEA nem vonható felelősségre miattuk.

A kötet az Izlandi Irodalmi Központ támogatásával jelent meg.

Bókasafn föður míns. Sálumessa (Samtíningur)
Copyright © Ragnar Helgi Ólafsson, 2018
Published by agreement with Copenhagen Literary Agency ApS, Copenhagen
Hungarian translation © Veress Kata, 2026
Hungarian edition © Typotex, Budapest, 2026
Ezt a könyvet ember írta és ember fordította.
Engedély nélkül semmilyen formában nem másolható!

ISBN 978 963 493 368 7
ISSN 2064-2989

Apám és nagyapám emlékére

„Kit kell megkeresni?” – kérdezi apám.
„Engem” – válaszolja az álomalak.‍¹

✦

Ez egy igaz történet.
Nem tudjuk, milyen erők
munkálnak itt, milyen darabot
visznek színre. Talán régmúlt
történésekről van szó,
újravetített filmről.‍²

I. rész

Földi és vízi
szerencsétlenségekről
a Skefilsstaðahreppur
járásban,
1800–1950

Apám könyvtára több mint négyezer kötetes. De ez csak a ma reggeli óvatos becslésem. Felszoroztam az egy polcra jutó átlagos kötetszámot a polcok számával. Azt viszont figyelmen kívül hagytam, ami a tárolóban van. És a garázsban. Sőt, a folyosón lévő köteteket és mappákat is.

Apám könyvtárszobájában ülök. Néhány hónap múlva anyám elköltözik, és a könyveknek csak a töredékét tudja majd magával vinni. 2016. március 27-ét mutat a naptár. Apám napra pontosan nyolc éve halt meg, az öcsémmel pedig most azt a feladatot kaptuk, hogy elvigyük innen ezt a négyezer könyvet. Mindegy, hová, a lényeg, hogy el.

Négy falat töltenek be, padlótól a plafonig.

Úgy terveztem, hogy egy hosszabb hétvége alatt elintézem.

De talán elszámoltam magam.

✦

„Mostanában olyasmit olvasok, ami ráébresztett, hogy még nem éltem meg, nem éreztem, nem tapasztaltam semmit. Rájöttem, hogy ami velem történt, az leginkább az orvostudomány, az anatómia tárgykörébe tartozik.”‍³

✦

Lehet, hogy beletörik a bicskám a rám váró feladatba. Már a gondolata is nyomaszt. De talán nem csak azért, mert az apám könyvtáráról van szó. Bármilyen könyvtár felszámolásának nehezen állnék neki, csábító inkább még egy csésze kávét inni. Aztán még egyet. Apám halála óta egészen sok idő telt el, mégis olyan érzésem van – ahogyan az ilyenkor lenni szokott –, mintha csak tegnap történt volna. A könyvei átnézése közben pedig mintha másodjára, vagy inkább: újra elbúcsúznék tőle. De az is világos, hogy nemcsak ezektől a könyvektől veszek búcsút, hanem a könyvtől általánosságban – a fogalomtól és a tárgytól. Amikor ezek a kötetek idekerültek, nagyobbak voltak, mint a mai könyvek, a mostanihoz képest más jellegű tárgyak – más volt a viszonyuk az olvasóhoz, a külvilághoz és a kultúrához is. De ez bármilyen könyvre igaz, szerzőtől és bőrkötéstől függetlenül.

✦

„A legkülönösebb az egészben az volt, hogy a megboldogult Janus állítólag nem sokkal a halála után megjelent nagyanyámnak, és nála voltak a tőle kapott dolgai. Ezt érthetjük úgy, hogy vissza akarta őket adni, mivel neki már nem volt szüksége rájuk.”‍⁴

✦

Talán nem kellene ilyen komolyan vennem az egészet. Talán a könyvtárak felett egyszerűen eljárt az idő. És az emberek talán már nem igénylik a kézbe vehető könyveket, filmeket, hangfelvételeket vagy fényképeket. Manapság felhőkben tároljuk a fotókat. A zenék pedig megtalálhatók az interneten. Közhelyes gondolat, de karnyújtásnyira van tőlünk mindenféle zene, szöveg és kép – végső soron az emberiség teljes tudásanyaga. De vajon nem éppen ez korunk létélménye, sőt elvárása? Hogy minden és mindenki mindig elérhető legyen, akárhonnan? Ha valamelyik zenei streaming platformon egy-egy lejátszási lista vagy album végére érünk, az algoritmus automatikusan a hallottakhoz hasonló dalokat kezd játszani, egy azokkal közös halmazból. Az ilyen halmazokat a szoftver osztályozórendszere definiálja, amely csak nagy ritkán áll elő váratlan vagy érdekes javaslatokkal. A tartalomszolgáltatók viszont azonkívül, hogy már meglévő zenei és videós tartalmakat ajánlanak, az algoritmusuk etetésére készítenek sajátot is. És az utóbbi évtizedekben látott filmsorozatok közül is minden másodikat feltámasztották. Így pedig a rendszernek nem kell hasonló tartalmakat javasolnia, hiszen ajánlhatja ugyanazt. Új részeket ugyanabból – tökéletes egyezés.

Hogy mindez jó‑e, a mi szempontunkból most lényegtelen, mindenesetre az említett algoritmusok alapvetően máshogy terelnek minket, mint amikor egy könyvtárban nézelődünk, bolyongunk, véletlenszerűen leveszünk egy-egy kötetet a polcról, belelapozunk, és valami egészen váratlanra és abszurdra bukkanunk – a sajátunkon egyértelműen kívül eső halmazból választunk ilyenkor, olyasmit, ami a ma vagy tegnap olvasottak szöges ellentéte:

„A népmesében, miután megelégelték a fiatal Vigfús nők körüli legyeskedését, azt a büntetést rótták ki rá, hogy nem mehet egyenes háttal emberek közé, hanem ilyenkor a földön kell kúsznia. Más izlandiról, aki hasonló büntetésben részesült volna, nincs tudomásunk. Mindenesetre így lett Vigfúsból Kúszó Fúsi, aki érthető okokból inkább kerülte a társaságot.”‍⁵

✦

Alighanem a könyvekre is hasonló sors vár, mint ami a zenével, vagy akár a családi fotóalbumokkal történt: olyan, mintha elég volna tudnunk, hogy a fényképeink ott vannak valahol, hogy elvileg hozzáférhetők, az viszont már hidegen hagy minket, hogy dobozokban lapulnak‑e a pincében, vagy egy távoli ország felhőjében keringenek. Hiába élnék meg a legtöbben szörnyű veszteségként, ha az összes előhívott fényképük elázna vagy elégne, csak nagyon kevesen nézegetik a régi fotóikat rendszeresen. A többség nem tudja, hova is tette azt a dobozt. Ha egyáltalán emlékszik rá, hogy van neki olyan.

✦

„A könyvolvasás és a könyvgyűjtés nagy súllyal nehezedik a klakkarra.”‍⁶

„Klakkur, ‑s, -ar 1) málha lógatására használt nyeregfa teherhordó nyergen.”‍⁷

✦

Akárhogy is, ki kell találnom, hogyan szabaduljunk meg ettől a könyvtártól. Lehetőleg most is – mint általában – határozottan és ideológiailag egyértelműen. Tiszta vonalak mentén! Ahogyan arra mindig törekszem.

Emlékeztetem magam, hogy nem lebegésre akarok rávenni köveket, vagy egy hegyet arra, hogy odébb másszon; csupán meg kell szabadulnom néhány könyvtől. Jó néhánytól.

Még gondolkozom.

Kezdésképp kávét töltök magamnak, és véletlenszerűen felütök egy könyvet.

✦

„A 18. század elején élt a Skálholtssókn egyházközségben, az Iða nevű faluban egy fiatalember, akit Hinrik Hinrikssonnak hívtak. Ügyes keze volt, és éles esze. Repülőköpenyt akart készíteni magának, amihez madárszárnyakat használt, és a kísérlete olyan jól sikerült, hogy a köpennyel a levegőben tudta tartani magát, sőt egy rövidebb távot meg is tett. Az egyensúlyozás volt a legnehezebb: a feje lefelé igyekezett, míg a lába felfelé. De így is sikeresen átrepült a Hvítá folyó fölött Skálholtshamarnál, ahol sekély a víz. Az emberek viszont kötelességüknek érezték, hogy megakadályozzák a további vakmerőségét, ezért elvették és megsemmisítették a köpenyét, és szigorúan megtiltották neki, hogy másikat készítsen; de nem sokkal később meg is halt.”‍⁸

✦

Akárhányszor pásztázom végig a gerinceket, az alexandriai könyvtárról semmit sem találok. Lehet, hogy a könyvtárak nem szívesen elmélkednek a saját mulandóságukról. Mindenesetre tudom, hogy van róla egy kép valahol apám könyvtárszobájában, valamelyik kötetben. Csak az a kérdés, melyikben. Egy rézkarc az, a stílusa alapján a századforduló környékéről. Tisztán emlékszem rá, és olyan részletgazdagon le tudnám rajzolni, hogy nehéz volna megkülönböztetni az eredetitől – már ha megtalálnám.

Az alexandriai kikötőnél állt az a könyvtár, és a kikötőmester a könyvtárosok megbízásából minden beérkező hajót alaposan átvizsgált, majd a fedélzeten talált írásos anyagokat – tekercseket, kéziratokat – elkobozta és átadta a könyvtár írnokának. Ha a tulajdonosoknak szerencséjük volt, és tudtak várni, kaptak a szövegükből másolatot, mielőtt továbbindultak. Az eredeti viszont ott maradt a világ valaha volt leghatalmasabb könyvtárában.

Az alexandriai könyvtár valóban a világ csodája volt. A rézkarc (amelyet azóta sem találok) csapkodó lángnyelvek között ábrázolja. A kép felső kétharmadában a tűz és a füst az úr, alul pedig apró hangyaként rohangálnak a könyvtárosok, a gyász őrületében, égnek emelt kézzel. Caesar katonái kihegyezett lándzsákkal állnak oldalt, ugrásra készen, miközben az értékes tekercseket felemésztik a lángok.

Plutarkhosz szerint baleset okozta a tüzet. Igaza lehet. Nehéz elképzelni, hogy bárki szánt szándékkal képes lett volna felgyújtani az alexandriai könyvtárat. Bár ez a végeredményen nem változtat.

A könyvtárban állítólag megtalálható volt kilenc kötetnyi írás a leszboszi Szapphótól: egy teljes vers, néhány részlet és rengeteg, részben csak pár szavas töredék. Ez minden, amit Szapphó munkájából ismerünk. Kilenc hamuvá lett kötet.

Már gyerekként is úgy gondoltam, hogy az alexandriai tűz az emberiség történelmének egyik legszomorúbb eseménye lehetett. „Mennyi tudás és szépség veszett el akkor végleg, borzasztó!” – mondtam magamban.

Ha belegondolunk, hogy az évezredek során milyen szerencsétlenségek történtek ebben a mi siralomvölgyünkben, úgy tűnhet, az alexandriai papirusztekercsek felett érzett mély gyászom különös értékrendről tanúskodik.

✦

„Akranesi parókia. Az ottani utolsó, 1937-től lakatlan, majd 1947-ben lerombolt tanyaházak. Emlékezetből készült rajz.”‍⁹

✦

Az ablak melletti polccal kezdek. Mindenféle van rajta: könyvek az 1940 és 1980 közötti időszakból, a 19. századból és néhány az 1900-as évek elejéről. Mégis úgy tűnik, hogy a legtöbb 1980 és 2000 között megjelent kötet – a szüleim akkor üzemeltettek saját kiadót – a garázsban kapott helyet. De vajon miért?

Akad még a polcokon néhány régebbi kézirat is, köztük egy északnyugat-izlandi gazda – természetesen csak később – bőrbe kötött feljegyzései a Húnavatnssýsla körzetből: kölcsönkapott könyvekből másolhatott át négy híres nemzetségsagát, néhány rövidebb középkori történetet és hármat a régmúlt idők sagái közül. De nem aprózta el – a kötet gerince nyolc centiméter vastag. „Egyfajta életmű” – gondolom magamban. Ez lehetett az egyetlen módja, hogy saját példányra tegyen szert az áhított olvasmányokból, elvégre a nyomtatott kiadás ára akkoriban messze meghaladta a húnavatnssýslai gazdák anyagi lehetőségeit. A kézzel írott és gazdagon díszített címoldal alján mindenesetre az 1884-es évszám áll.

Rengeteg szó belefért a vaskos kötetbe, amelyeknek a gazda – a lemásolt sagák szereplőihez hasonlóan – bizonyára nagy hatalmat tulajdonított. Átkok, ráolvasások, varázsigék – ezeket mind jól értette. A középkori izlandiak tapasztalatból tudták, hogy a szavaknak hatalmuk van, így gondosan megválogatták a mondandójukat, és nem volt ritka a szűkszavúság.

A népi hiedelem szerint a költő-varázslók (kraftaskáld) néhány jól megválasztott szóval képesek voltak még a természet törvényszerűségeit is felülírni. Általánosságban elmondható, hogy a mágia szorosan kötődik a szavakhoz, az izlandiban pedig különösen az íráshoz. Ha például megvizsgáljuk a bókstafur („betű”) összetett szót, láthatjuk, hogy a bók („könyv”) és a stafur („bot”, „pálca”) elemekből áll – utóbbit pedig megtaláljuk a galdrastafur („varázspálca”) és rúnastafur („rúnajel”) szavakban is. A mai modern ember persze csak rázza a fejét e hiedelmek hallatán, de vajon valóban kizárhatjuk, hogy valami láthatatlan, sőt akár misztikus történik egy-egy szöveg olvasásakor? A változás – tűnjön bármilyen aprónak vagy jelentéktelennek – általában az olvasó fejében megy végbe: új ötletek születnek, és neuronok kapcsolódnak össze, vagyis a szavak megváltoztatják az anyagot.

Apámtól eltanultam a szótárazást, hogy megkeressem a dolgokra „a jó szót“. Bizonyos kifejezésekkel gyerekkoromtól fogva vigyáztam – talán csak babonából, mindenesetre amikor apám megbetegedett, nagyon óvatosan beszéltem róla. Ezen a hivatalos diagnózisa sem segített: hiába került rá a kórlapjára a betegség tudományos elnevezése, még jó darabig nem vettem a számra. Sőt, a hogyléte felől érdeklődő barátainak sem említettem a pontos kórképet. Legbelül azt hihettem, hogy ameddig nem használom a szót, ameddig nem mondom ki hangosan, addig a jelentése sem valós; addig semmi sem kőbe vésett és elkerülhetetlen, és még bármin lehet változtatni.

✦

„Reykjavík, 2006. július 29.

Drága Unám!

Amikor megtanultál beszélni, nekem elment a hangom.”‍¹⁰

✦

A legalsó polcot egy enciklopédia nyolc kötete foglalja el: hatalmas és színes könyvek olyan durván nyomott képekkel, hogy meg lehetne számolni rajtuk a színpöttyöket, mint Seurat vagy más 19. századi pointillista festők művein. A hatvanas évek stílusára emlékeztető, apró ábrák is nagyszerűek, legyen szó Freud álomszimbólumairól, gőzgépekről vagy egy patkányról egy kalitkában, a feltételes reflexet illusztrálandó.

Energia, Az emberi elme, Egészség és betegség, A kerék, Fény és látás – olvasom a címeket. A Napról szóló kötetet viszont hiába keresem. Hová tűnhetett? Mégsem ebben a sorozatban lett volna?

Talán nem is baj, hogy elveszett, veszélyes könyv, és most már tudom, hogy valamelyik felső polcon lenne a helye, olyan társaságban, mint a Vénusz deltája Anaïs Nintől, nehogy gyerekek keze ügyébe kerüljön.

Mindenesetre nagy hatással volt rám – ebben a kötetben olvastam először a Nap kihűléséről.

Kilencéves korom körül láttam egy amerikai dokumentumfilmet az univerzum csodáiról. Az űrben keringő bolygók és a megszólaló szakértők képeit izlandi narráció kísérte – monoton, mégis jelentőségteljes hangon, amilyet manapság legfeljebb a rádióban hallani, amikor beolvassák a gyászhíreket és a közelgő temetések időpontját. Akárhogy is, szóba került a Nap kihűlése, erre tisztán emlékszem. A témához alighanem tökéletesen illett a hanglejtés.‍¹¹

Amikor másnap hazaértem az iskolából, levettem a polcról A Napot, és letelepedtem vele a bőrkanapéra. Különös tél végi napfény árasztotta el a nappalit, az a fajta fény, amely megcsillantja a porszemeket a levegőben. Ezeket a porszemeket pedig valamilyen különös oknál fogva a gyerekek jobban látják, mint a felnőttek. A kanapé mindenesetre mindig jó meleg volt az ilyen délutáni napfürdők után. Szóval ott feküdtem, ölemben a könyvvel, hogy tájékozódjam a Nap kihűléséről. Amit találtam: a Nap négymilliárd éven belül felhasználja a teljes hidrogénkészletét. Ez elkerülhetetlen. Nem marad tehát üzemanyaga, de mielőtt megsemmisülne, pokoli tűzzé duzzad, és felégeti a közelében lévő égitesteket. Ez elkerülhetetlen, és egyben azt jelenti, hogy a Föld sorsa is meg van pecsételve: szénné égett, koromfekete maradványai némán keringenek majd az elsötétült Nap körüli örök pályán. Ez is elkerülhetetlen. A szerző a drasztikus jóslatát tompítandó hozzátette, hogy a témában még hiányosak az ismereteink, ám végső soron mégis arra a következtetésre jutott, hogy a Nap haláltusája megsemmisítene a bolygón minden életet, és valójában minden mást is, az összes könyvtárral együtt. Elkerülhetetlen… … …

Irodalom

„A borgarfjörðuri úszásoktatás kezdetei” = „Upphaf sundkennslu í Borgarfirði”. Þorgils Guðmundsson. In Borgfirzk blanda VI: Sagnir úr Mýraog Borgarfjarðarsýslum

„A bőbeszédű utazó” = „Orðheppinn ferðamaður”. Magnús Sveinsson. In Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Mýraog Borgarfjarðarsýslum

A Föld sója = Salt jarðar. Gunnar M. Magnúss. Reykjavík, Prentsmiðja Jens Guðbjörnsson, 1941

„A könyv halott, éljen a Facebook” = „The book is dead, long live Facebook”. Mark Booth. The Independent, 2008. január 13.

„A kudarc zenéje. Variációk egy gondolatra” = „The Music of Failure: Variations on an Idea”. Bill Holm. In uő: The Music of Failure. Marshall (MN), Plains Press, 1985. 55–87.

A magány feltalálása. Paul Auster. Budapest, XXI. Század, 2022. Ford. Hegyi Pál

A média értelme. Az ember kiterjesztései = Understanding Media: The Extensions of Man. Marshall McLuhan. New York, McGraw–Hill, 1964

„A rejtett nép asszonyainak sziklái” = „Huldukonuklettur”. Oddur Sveinsson. In Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Mýraog Borgarfjarðarsýslum

A tintatükör. Jorge Luis Borges. Galaktika, 323, 2017, 24–27. Ford. Bakucz Dóra

A történelem új lapjai = Sagnablöð hin nýju. Összegyűjtötte Jóhannes Örn Jónsson. Reykjavík, Leiftur, 1956

A történetek kútjánál = Setið við sagnabrunn. Þórður Tómasson í Skógum. Reykjavík, Mál og mynd, 1997

Almansor. Egy tragédia = Almansor: Eine Tragödie. Heinrich Heine. Berlin, Dümmler, 1823

Angol–izlandi szótár. Enciklopédikus megjegyzésekkel ellátva = Ensk–íslensk orðabók: með alfræðilegu ívafi. Szerkesztette Sören Sörensen. Sajtó alá rendezte Jóhann S. Hannesson et al. Reykjavík, Örn og Örlygur, 1984

Angol–izlandi szótár = Ensk–íslensk orðabók. Online szótár, www.snara.is, 2018

Anti-Ödipusz = L’Anti-Œdipe. Gilles Deleuze, Félix Guattari. Paris, Minuit, 1972

„Apa és fia Jarðlangsstaðirból” = „Feðgarnir frá Jarðlangsstöðum”. Bjarni Ásgeirsson. Lásd Borgfirzk blanda III: Sagnir úr Mýraog Borgarfjarðarsýslum

Apám, a hajóskapitány = Faðir minn – skipstjórinn. Szerkesztette Ingólfur Árnason. Hafnarfjörður, Skuggsjá, 1976

Apám, a lelkész = Faðir minn – presturinn. Szerkesztette Hersteinn Pálsson. Hafnarfjörður, Skuggsjá, 1977

Apró töredékek az örökkévalóból = Agnarsmá brot úr eilífð. Ólafur Ragnarsson. Reykjavík, Veröld, 2008

Areopagitica. John Milton. Medias Res, 7/1, 2018, 1–34. Ford. Könczöl Miklós

„Az 1920-as kirándulás” = „Skemmtiferðin 1920”. In Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Mýraog Borgarfjarðarsýslum

„Az első alma – Guðlaugur Jónsson elbeszélése” = „Fyrsta eplið – frásögn Guðlaugs Jónssonar”. In Borgfirzk blanda III: Sagnir úr Mýraog Borgarfjarðarsýslum

Az illúziók könyve. Paul Auster. Budapest, Európa, 2003. Ford. Pék Zoltán

Az izlandi néprajzi múzeum száz éve = Hundrað ár í Þjóðminjasafni. Kristján Eldjárn. Reykjavík, Menningarsjóður, 1973

Az utolsó rítus. Yrsa Sigurðardóttir. Budapest, Animus, 2007. Ford. Acsai Roland

Biblia. Budapest, Kálvin, 2017. Ford. Károli Gáspár

Björn Eysteinsson önéletírása = Sjálfsævisaga Björns Eysteinssonar. Björn Eysteinsson. Reykjavík, Mál og menning, 1980

Borgarfjörðuri almanach I. Történetek a Mýra- és Borgarfjarðarsýsla körzetekből = Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Mýraog Borgarfjarðarsýslum. Összegyűjtötte Bragi Þórðarson. Akranes, Hörpuútgáfan, 1977

Borgarfjörðuri almanach III. Történetek a Mýra- és Borgarfjarðarsýsla körzetekből = Borgfirzk blanda III: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum. Összegyűjtötte Bragi Þórðarson. Akranes, Hörpuútgáfan, 1979

Borgarfjörðuri almanach VI. Történetek a Mýra- és Borgarfjarðarsýsla körzetekből = Borgfirzk blanda VI: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum. Összegyűjtötte Bragi Þórðarson. Akranes, Hörpuútgáfan, 1984

Breiðfjörðuri történetek gyűjteménye = Breiðfirzkar sagnir (samtíningur). Összegyűjtötte Bergsveinn Skúlason. Reykjavík, Bókaútgáfan Fróði, 1959–1966

Brennu-Njáls saga. A fölperzselt tanya története. Budapest, Corvina, 2017. Ford. Bernáth István

Candide. Voltaire. Budapest, Európa, 1992. Ford. Gyergyai Albert

Csakis Lennon: John Lennon 1940–1980 = Bara Lennon: John Lennon 1940–1980. Illugi Jökulsson. Reykjavík, Vaka, 1981

Csend ellen – A sauðárkrókuri vitaklub, 1894–1902 = Ráð við þögninni – Ræðuklúbbur Sauðárkróks 1894–1902. Sauðárkrókur, Afmælisnefnd Sauðárkróks, 1996

„Dal” = „Vísnaþáttur”. Sigurður Jónsson á Haukagili. In Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum

Dél = Suðrið. Jorge Luis Borges. Szerkesztette és izlandira fordította Guðbergur Bergsson. Reykjavík, Almenna bókafélagið, 1975

Élet és halál = Líf og dauði. Sigurður Nordal. Reykjavík, Almenna bókafélagið, 1966

Élet, halál és egyéb elmélkedések = Líf og dauði og aðrar hugleiðingar. Sigurður Nordal. Reykjavík, Helgafell, 1943

Elmúlt évek – Högnastaðiri Jón Eiríksson visszaemlékezése = Frá liðnum árum – Endurminningar Jóns Eiríkssonar frá Högnastöðum. Lejegyezte Elínborg Lárusdóttir. Akureyri, Þorsteinn Jónsson, 1941

Eltűnt idő – Izlandi sorsok = Horfin tíð – Íslenzkir örlagaþættir. Sverrir Kristjánsson, Tómas Guðmundsson. Reykjavík, Forni, 1967

Eltűnt lovak nyomában I = Horfnir góðhestar I. Ásgeir Jónsson frá Gottorp. Akureyri, Norðri, 1946

Eltűnt lovak nyomában II = Horfnir góðhestar II. Ásgeir Jónsson frá Gottorp. Akureyri, Norðri, 1947

„Emlékezetes történések álomból és ébrenlétből” = „Eftirminnileg atvik í svefni og vöku”. Valgerður L. Jónsson. In Borgfirzk blanda VI: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum

Ezer plató = Mille plateaux. Gilles Deleuze, Félix Guattari. Paris, Minuit, 1980

Felügyelet és büntetés. A börtön története. Michel Foucault. Budapest, Gondolat, 1990. Ford. Fázsy Anikó, Csűrös Klára

Fjölnir – izlandiak évkönyve = Fjölnir – árrit handa Íslendingum, 4/4, København, 1839

Földi és vízi szerencsétlenségekről a Skefilsstaðahreppur járásban, 1800–1950 = Sagnir um slysfarir í Skefilsstaðahreppi á sjó og landi, frá 1800–1950. Ludvig R. Kemp. Reykjavík, Leiftur, 1963

„Gegnir: 2017-es év végi statisztika” = „Gegnir: Árslokatölfræði fyrir árið 2017”. Reykjavík, 2018

Gyarmattörténet = Nýlendusaga. Þorvarður Helgason. Reykjavík, Helgafell, 1975

„Halál Kornahlíðben – Kambshólli Ólafur Þorsteinsson visszaemlékezései” = „Mannslát í Kornahlíð – minningar Ólafs Þorsteinssonar frá Kambshól”. Ólafur Þorsteinsson. In Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum

Halldór Laxness. Élet az irodalomban = Halldór Laxness: Líf í skáldskap. Ólafur Ragnarsson. Reykjavík, Vaka–Helgafell, 2002

Heimir, 2/2. Winnipeg, Nokkrir Íslendingar í Vesturheimi, 1907

Homo Faber. Tudósítás. Max Frisch. Budapest, Európa, 1971. Ford. Petra-Szabó Gizella

Izlandi életrajzok a honfoglalástól 1940 végéig = Íslenzkar æviskrár frá landnámstímum til ársloka 1940. Összegyűjtötte Páll Eggert Ólason. Reykjavík, Hið íslenzka bókmenntafélag, 1948–1976

Izlandi gombák és gombatan = Íslenskir sveppir og sveppafræði. Helgi Hallgrímsson. Reykjavík, Skrudda, 2010

Izlandi néptörténetek I–V = Íslenskt þjóðsagnasafn I–V. Szerkesztette Ólafur Ragnarsson, Sverrir Jakobsson, Margrét Guðmundsdóttir. Reykjavík, Vaka–Helgafell, 2000

Izlandi nők levelei, 1780–1900 = Sendibréf frá íslenzkum konum 1780–1900. Összegyűjtötte Finnur Sigmundsson. Reykjavík, Helgafell, 1952

Izlandi szótár = Íslensk orðabók. Szerkesztette Árni Böðvarsson. Reykjavík, Mál og menning, 1996

Izlandi szótár = Íslensk orðabók. Szerkesztette Mörður Árnason. Reykjavík, Edda, 2007

Fiatal Izland = Unga Ísland. 43/2. Reykjavík, Rauði kross Íslands, 1954

„Janus-arc. Ólafur Daníelsson, hurðarbaki gazda írása” = „Svipur Janusar: Handrit Ólafs Daníelssonar, bónda að Hurðarbaki”. Ólafur Daníelsson. In Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum

Jó tudni – néprajz, történetek, időszámítás és évkönyv = Betur vitað – þjóðfræði, sagnir, tímatal og annáll. Összegyűjtötte Gísli Hallgrímsson á Hallferðarstöðum. Hely és kiadó nélkül, 1992

„Júlíus Þórðarson álmai” = „Draumar Júlíusar Þórðarsonar”. Júlíus Þórðarson. In Borgfirzk blanda III: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum

Kormáks saga. In Íslendingasögur og þættir II

Könyvek és olvasók = Bækur og bókamenn. Jóhann Gunnar Ólafsson. Reykjavík, Almenna bókafélagið, 1971

Közgazdaságtan a Holdon = Hagfræði á tunglinu. Kiadatlan kézirat

„Kúszó Fúsi” = „Skriðu-Fúsi”. Guðmundur Illugason. In Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum

Látra-Björg. Helgi Jónsson. Reykjavík, Helgafell, 1949

Levél Unának = Bréf til Unu. Ólafur Ragnarsson. Kiadatlan kézirat, 2007

Ma sütött a nap. Matthías Johannessen interjúja Páll Ísólfssonnal = Í dag skein sól: Matthías Johannessen ræðir við Pál Ísólfsson. Matthías Johannessen. Reykjavík, Bókfellsútgáfan, 1964

Madrigál. Tomas Tranströmer. Nagyvilág, 2001. június. Ford. Tőzsér Árpád

Megőrzött percek. Elbeszélések Kelet-Izlandról = Geymdar stundir: frásagnir af Austurlandi. Összegyűjtötte Ármann Halldórsson. Reykjavík, Víkurútgáfan, 1981

Mi a metafizika?. Martin Heidegger. In uő: „…költőien lakozik az ember…”. Válogatott írások. Budapest–Szeged, T‑Twins–Pompeji, 1994. 13–34. Ford. Vajda Mihály

„Miért vagyunk unitáriusok?” = „Vegna hvers erum vér Unitarar?”. Heimir, 2/2. Winnipeg, Nokkrir Íslendingar í Vesturheimi, 1907

Nemzetségsagák és középkori történetek II = Íslendingasögur og þættir II. Szerkesztette Bragi Halldórsson, Jón Torfason, Sverrir Tómasson, Örnólfur Thorsson. Reykjavík, Svart á hvítu, 1987

Népszokások és életek a 19. századból = Þjóðhættir og ævisögur frá 19. öld. Szerkesztette Finnur Jónsson á Kjörseyri. Akureyri, Bókaútgáfa Pálma H. Jónssonar, 1945

Néptörténetek és -mesék Siglufjörðurből = Siglfirskar þjóðsögur og sagnir. Összegyűjtötte Þ. Ragnar Jónasson. Reykjavík, Vaka–Helgafell, 1996

Néptörténetek Húnaþing körzetből = Sagnaþættir úr Húnaþingi. Összegyűjtötte Theodór Arnbjörnsson frá Ósi. Reykjavík, Ísafoldarprentsmiðja, 1941

Örök társaságban. Matthías Johannessen interjúja Þórbergur Þórðarsonnal = Í kompaníi við allífið: Matthías Johannessen talar við Þórberg Þórðarson. Matthías Johannessen. Reykjavík, Helgafell, 1959

Összegyűjtött versek = Collected Poems. Jack Gilbert. New York, Knopf, 2014

Palackposta a Holdról = Flöskuskeyti frá tunglinu. Kiadatlan kézirat

Phaidrosz. Platón. In uő: A lakoma. Phaidrosz. Budapest, Ikon, 1994. Ford. Telegdy Zsigmond, Kövendi Dénes

Síron túli emlékiratok. Francois-René de Chateaubriand. Budapest, Osiris, 1999. Ford. Maár Judit

Skandináv mitológia. Bernáth István. Budapest, Corvina, 2011

Századforduló = Aldaskil. Árni Óla. Reykjavík, Setberg, 1972

Tisztázott ügyek. Alkuk könyve a Húnavatnssýsla körzetbeli Miðfjarðarumdæmiból, 1799–1865 = Sakir útkljáðar: sáttabók Miðfjarðarumdæmis í Húnavatnssýslu 1799–1865. Összegyűjtötte Vilhelm Vilhelmsson. Reykjavík, Háskólaútgáfan, 2017

„Titkos világokból” = „Úr dularheimum”. Guðmundur Illugason. In Borgfirzk blanda I: Sagnir úr Borgarfjarðarsýslum

Töredékek. Hérakleitosz. In Görög gondolkodók 1. Budapest, Kossuth, 1992. Ford. Kerényi Károly

Történetek = Sagnakver. Björn Bjarnason frá Viðfirði. Reykjavík, Snæbjörn Jónsson – The English Bookshop, 1935

Történetek és legendák Snæfellsnesről II = Sögur og sagnir af Snæfellsnesi II. Összegyűjtötte Oscar Clausen. Reykjavík, Skuggsjá, 1968

„Tunglið-könyvet kiadni olyan, mint kibiztosítani egy kézigránátot” = „Að gefa út Tunglbók er eins og taka pinnann úr handsprengju”. Kristína María Kristinsdóttir. Sirkústjaldið, 2014. december 10.

Varázstükör. Kortörténeti írások és néptörténetek Izlandról II = Skuggsjá: Íslenzkar aldarfarslýsingar og sagnaþættir II. Szerkesztette Pálmi H. Jónsson. Akureyri, Prentsmiðja Jóns Helgason, 1944–1948

Vénusz deltája. Anaïs Nin. Budapest, Maecenas, 1992. Ford. Turczi István

Verskötéltánc = Ljóðlínudans. Sigurður Pálsson. Reykjavík, Forlagið, 1993

Viðfjörðuri csodák = Viðfjarðarundrin. Þórbergur Þórðarson. Reykjavík, Víkingsútgáfan, 1943

Zsoltár az út végén. Erik Fosnes Hansen. Budapest, Magyar Könyvklub, 1997. Ford. Szöllősi Adrienne

Jegyzetek

1 „Emlékezetes történések álomból és ébrenlétből”. In Borgarfjörðuri almanach IV. Történetek a Mýra- és Borgarfjarðarsýsla körzetekből, 181.

2 „Az 1920-as kirándulás”. In Borgarfjörðuri almanach I, 213.

3 Vénusz deltája, 109.

4 „Janus-arc. Ólafur Daníelsson, hurðarbaki gazda írása”. In Borgarfjörðuri almanach I, 151.

5 „Kúszó Fúsi”. Uo. 157–158.

6 Könyvek és olvasók, 11.

7 Az 1996-os kiadású Izlandi szótár, 501.

8 Ezt a történetet akkor másoltam ki egy kötetből, amikor a könyvtárban dolgoztam, de elfelejtettem felírni, honnan, és az eredeti szöveg azóta sem került újra elém.

9 Borgarfjörðuri almanach III, 33., képaláírás.

10 Ólafur Ragnarsson: Levél Unának, kiadatlan kézirat, oldalszám nélkül.

11 A könyv egyik lektora, Ármann Jakobsson szerint az említett dokumentumfilm minden bizonnyal Carl Sagan Kozmosz: személyes utazás című sorozata lehetett, amelyet 1982 elején adott az izlandi televízió.

Tartalom

I. rész
Földi és vízi szerencsétlenségekről a Skefilsstaðahreppur járásban, 1800–1950

II. rész
Björn Eysteinsson önéletírása

III. rész
A sauðárkrókuri vitaklub, 1894–1902

IV. rész
Kortörténeti írások Izlandról és a történelem új lapjai

V. rész
Síron túli emlékiratok

VI. rész
Zsoltár az út végén

Epilógus
Ma sütött a nap

Irodalom

Jegyzetek

Kedves Olvasó!
Köszönjük, hogy kínálatunkból választott olvasnivalót! Újabb kiadványainkról, akcióinkról a typotex.hu és a facebook.com/typotexkiado oldalakon értesülhet.

ISBN 978 963 493 368 7

Typotex Kiadó
Alapította Votisky Zsuzsa, 1989
A kiadó az 1795-ben alapított MKKE tagja.
Felelős kiadó: Németh Kinga
Felelős szerkesztő: Juhász Emese
Szerkesztette: Leiszter Attila
Borítóterv: Tillai Tamás
Elektronikus könyv: Nagy Lajos

Forgalmazza:

www.interkonyv.hu

Felhasznált betűtípus:
Noto Sans & Serif – SIL OFL