DEBORAH VINALL

GÁZLÁNGOZÁS

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Deborah Vinall: Gaslighting.
A Step-by-step Recovery Guide to Heal from Emotional Abuse and Build Healthy Relationships.
First Published in English by Rockridge Press, an imprint of Callisto Media, Inc.

Copyright © Rockridge Press, 2021,
Emeryville, California, USA

Hungarian translation © Mörk Leonóra, 2022

Hungarian edition © Jaffa Kiadó, 2022

Fordította Mörk Leonóra

Borítóterv Váradi Zsolt

Belív tipográfia Somogyi Dominika

Szerkesztette Hessky Eszter

Felelős szerkesztő Schultz Judit

Felelős kiadó Jaffa Kiadó

ISBN 978-963-475-740-5

Jaffa Kiadó • www.jaffa.hu

Az elektronikus verziót készítette az eKönyv Magyarország Kft. www.ekonyv.hu

Shane-nek, aki a partnerem,
a megtartó erőm,
a legjobb barátom és a szerelmem

TARTALOM

Bemutatkozás és útmutató a könyv használatához

ELSŐ RÉSZ – GÁZLÁNGOZÁS ÉS ÉRZELMI BÁNTALMAZÁS

1. FEJEZET – Értsük meg a gázlángozást!

Mi a gázlángozás?

A személyiségzavarok szerepe

Különféle típusú gázlángozók

BEMUTATKOZÁS ÉS ÚTMUTATÓ A KÖNYV HASZNÁLATÁHOZ

Kedves Olvasó! Nagyon örülök, hogy kiválasztottad ezt a könyvet. Közben egy kicsit szomorú is vagyok, mert ez arra utal, hogy olyan kapcsolatban élsz, amelyik nem teljesen a kedvedre való, amelyikben talán a szerelem és a ragaszkodás, illetve az értetlenség, a fájdalom és a kételkedés zavarba ejtő elegyét éled át. Esetleg úgy érzed, manipulálnak, haragszol, szégyenkezel, mégsem tudod megmondani, mi nincsen rendben. Ám engem mindemellett remény és optimizmus is eltölt, mert az a bátorság, amely arra indított, hogy elolvasd ezt a könyvet, fontos lépést jelenthet, hogy jó irányba változtasd meg az életedet és a kapcsolataidat.

Deborah Vinall vagyok, a pszichológia doktora, pár- és családterapeuta. A szakmai munkámban 2004 óta azon dolgozom egyénekkel és párokkal, hogy fejleszthessék a kapcsolataikat, és meggyógyulhassanak azokból a mély sebekből, amelyeket a szüleikkel, a rokonaikkal és a szerelmükkel kialakult egészségtelen dinamikák, vagy egyéb találkozások és tapasztalatok ejtettek rajtuk. Mivel traumakezelésre szakosodtam, az embereknek számtalan akut és krónikus traumatikus élményt segítettem már legyőzni. A praxisom során első kézből tapasztalhattam meg, hogy sokuknál az érzelmi bántalmazás hagyja a legmélyebb sebeket.

Az angolul gaslightingnak, magyarul gázlángozásnak nevezett manipuláció az érzelmi bántalmazás egyik különösen alattomos formája. A gázlángozás (a magyarázatát lásd később) lehet a magatartás elsődleges mintája, illetve gyakoribb formájában szolgálhat arra, hogy elfedje az érzelmi vagy egyéb bántalmazást, és elterelje róla a figyelmet. Lehet rögzült minta, vagy alkalmi, de egészségtelen válasz. Előfordulhat intim viszonylatban, például párkapcsolatban vagy szülő és gyerek között, barátok között, valamilyen intézményben (például az egyházban), a munkahelyen, az iskolában, de tágabb társadalmi vagy politikai viszonyrendszerben is. De akárhol történjen is, a végeredménye az, hogy kételkedni kezdesz önmagadban, és megkérdőjelezed, hogy jól látod-e a valóságot.

Tisztában kell lenned azzal, hogy képes vagy felismerni ezeket a dinamikákat, megszabadulni tőlük, és felgyógyulni ártalmas hatásaikból. Ez a könyv bevált technikák és a problémát megvilágító, kitalált történetek segítségével ellát téged olyan erőt adó tudással, önbizalommal és gyakorlati lépésekkel, amelyekkel vissza fogod tudni szerezni az önértékelésedet a kapcsolataidban és a világban egyaránt.

A cél nem a gázlángozó megváltoztatása, hiszen hacsak az illető maga nem vágyik belső fejlődésre, akkor az ilyen változás a fantázia birodalmába tartozik. Ha azonban te magad megváltozol, akkor megváltoztatod a dinamikát is, függetlenül attól, benne maradsz-e a kapcsolatban vagy sem. Ki tudsz gyógyulni abból, amit eltűrtél, megtanulsz tisztán látni, és képessé válsz egészségesebb kapcsolatok kialakítására a jelenben és a jövőben.

Miközben haladsz előre a könyvben, szánj időt rá, hogy megállj és elgondolkozz! Finoman arra bátorítanálak, haladj a megadott sorrendben, így a tudásod fokozatosan épülhet fel az első fejezetek fogalmi alapjaitól a második rész hét lépésében bemutatott gyakorlati tudnivalóiig. Végezd el az egyszerű gyakorlatokat, figyelve a folyamat során kapott visszajelzésre és a belső reakcióidra. Ha azt veszed észre, hogy túlságosan felindulsz vagy elárasztanak az emlékek, legyél kedves önmagadhoz. Állj meg, lélegezz mélyeket, indulj el újra! Mindig van idő rá, hogy folytatódjon a növekedés és a gyógyulás. Ha készen állsz, vegyél egy nagy levegőt, és kezdjünk neki!

ELSŐ RÉSZ

GÁZLÁNGOZÁS
ÉS ÉRZELMI
BÁNTALMAZÁS

A gyógyuláshoz és a változáshoz vezető első lépés felismerni, mi történik veled. Ez a rész bemutatja, mit jelent a gázlángozás, milyen általános taktikákat használnak az ilyen bántalmazók, és milyen hatással jár ez, illetve az érzelmi bántalmazás többi formája. A második részben végigmegyünk majd azon a hét lépésen, amely segít megszakítani a manipuláció folyamatát, meggyógyulni, és egészséges kapcsolatokat kialakítani. Hagyj időt magadnak, miközben végighaladsz a fejezeteken! Éld át nyugodtan a kíváncsiságot, a fájdalmat és a haragot, de mindenekelőtt a reményt. Vár a változás!

1. FEJEZET

ÉRTSÜK MEG A GÁZLÁNGOZÁST!

A gázlángozás a manipuláció, a félrevezetés és az uralom olyan formája, amelynek hatására megkérdőjelezed a saját észleléseidet és emlékeidet. A következő oldalakon közelebből szemügyre vesszük ezeket a fogalmakat, elemezve a manipulátorok által használt módszereket, amelyek mind azt a célt szolgálják, hogy a világ képét a szándékaiknak és a terveiknek megfelelőbben alakítsák. Megvizsgáljuk az illetők általános jellemvonásait is, és eszközöket kínálunk ahhoz, hogy fel tudd mérni, valóban gázlángozást tapasztalsz-e.

MI A GÁZLÁNGOZÁS?

A jelenet szemcsés, szürke árnyalatokkal kezdődik. Bella félénken a férje, Paul szemére veti, mennyire szégyellte magát, amikor látta, hogy a férfi a szeme láttára flörtöl a szobalánnyal. Paul gondolkodás nélkül letagadja azt, aminek a felesége a szemtanúja volt, hidegen a szemére vetve: „Nagyon jól tudod, drágám, hogy csak képzelődsz.”

Ez a szóváltás az 1940-es, Gázláng című angol filmből (talán jobban ismert az 1944-es filmfeldolgozás, amelyet George Cukor rendezett, a főszerepeket pedig Ingrid Bergman és Charles Boyer játszotta – a szerk.) jól illusztrálja az érzelmi manipulációnak azt az akkor még el nem nevezett formáját, amely később a filmről kapta a nevét. A filmben Paul szándékosan az őrületbe akarja kergetni a feleségét azzal, hogy kétségbe vonja, amit az asszony látott és hallott. Hamisan vádolja olyan tettekkel, amikre a másik nem emlékszik, és az a célja, hogy elmegyógyintézetbe juttatva őt megszerezze a házban elrejtett kincset. Amikor Paul a padláson settenkedik az eldugott ékköveket keresve, Bella megfigyeli, hogy a gázláng elhalványodik, bizonyítva, hogy a közös gázvezetékről egy másik lámpát is meggyújtottak. Ennek ellenére Paul és a szobalány kitart amellett, hogy a férfi nem is volt otthon, és az asszony bizonyára csak képzelődik. A gázlángozás kifejezés az ilyen bolonddá tevő hazugságok és magatartásformák elnevezésévé vált.

A gázlángozók a pszichológiai leuralás szabványmintáját követik. Tagadják, amit te világosan megfigyeltél, alaptalanul vádaskodnak, és megbüntetnek olyasmiért, amit nem is követtél el. Ők határozzák meg a körülötted élők álláspontját arról, milyen a szellemi állapotod. Ezek a tettek elidegenítik a manipuláció áldozatát a lehetséges szövetségesektől, akiknek a segítségével felismerhetné a mintázatot, határozottan léphetne fel, énhatárokat szabhatna vagy elmenekülhetne. Ez a technika másodlagos áldozatokat is létrehoz, hiszen a tanúk ugyanúgy manipuláció áldozatává válhatnak, akik a saját megfigyeléseiket elvetve inkább elfogadják az ellentmondást nem tűrő, önmagán látszólag jól uralkodó és gyakorta karizmatikus gázlángozót.

A gázlángozók rendszeresen azzal vádolnak téged, hogy „túlérzékeny” vagy, „bolond”, „hisztérikus”, „feledékeny”, vagy hogy egyenesen hazudsz. Az ilyen vádaskodások azt a célt szolgálják, hogy eltereljék a figyelmet magáról a manipulátorról. Az említett bélyegek magyarázatot szolgáltatnak a te tapasztalataid és az ő elbeszéléseik közötti eltérésre. Az illetők nem hagynak lehetőséget a vitára, mert minden ellenvetést beleillesztenek az általuk létrehozott „hisztéria” vagy „őrültség” kategóriába. Előfordulhat, hogy választanod kell, kinek hiszel: annak, aki fontos neked, és akihez hűséges szeretnél maradni, vagy a saját szemednek, az intuíciódnak, az érzékszerveid útján szerzett információknak.

Jóllehet a „gázlángozó” nem diagnosztikai szakkifejezés, a köznyelvben az olyan személy megjelölésére szolgáló szóvá vált, aki folyamatosan ezt a mintázatot vagy magatartást képviseli. A gázlángozók gyakran mutatnak személyiségzavaros tüneteket vagy olyan alkalmazkodásra képtelen magatartást, mint a narcizmus vagy a szociopátia. Ahogyan minden viselkedés esetén, úgy ezek mögött a minták mögött is felfedezhetők bizonyos igények és motivációk. Ezeket később fogjuk részletesen tárgyalni, amikor megkülönböztetjük majd a gázlángozók egyes típusait. Egyelőre elegendő, ha felismerjük annak az iróniáját, hogy pontosan azok az emberek mutatnak jelentős mértékű mentális patológiát, akik könnyedén rásütik másokra az „őrült” bélyeget.

Mindazonáltal mégiscsak elérik, hogy egy kicsit bolondnak érezd magad, és ez megnehezíti annak az eldöntését, vajon valóban gázlángozással van-e dolgod. A következő teszt segítségével könnyebben fogsz tudni választ adni erre a döntő fontosságú kérdésre.

EZ MOST GÁZLÁNGOZÁS?

Vajon tényleg gázlángozás az, amit tapasztalsz? Ha erre a kérdésre akarsz választ keresni, akkor a 22-es csapdájával találod szembe magad: a gázlángozásnak ugyanis az a természete, hogy kétséget ébresszen benned önmagaddal és az intuícióddal szemben. Ezt a konfliktust néha segíthet feloldani egy objektív értékelő módszer. Próbálj meg minél őszintébben válaszolni ezekre a kérdésekre, megbízva a zsigeri érzéseidben.

Pipáld ki azt, amelyik jellemző rád!

Gyakran megkérdezed önmagadtól, vajon jól működik-e a memóriád?

Úgy érzed, hogy nem bízhatsz meg az érzéseidben?

Gyakran félsz attól, hogy mások nem fognak hinni neked, hiába mondasz igazat?

Sokszor előfordul, hogy mások eltérően emlékeznek az eseményekre, mint te?

Úgy érzed, hogy a konfliktusaid többsége, vagy valamennyi a te hibád?

Ha azzal a bizonyos személlyel beszélsz, úgy érzed, „egy kicsit bolond” vagy?

Az illető gyakran sugallja azt, vagy célozgat rá, hogy „túlérzékeny” vagy?

Kisebbségi érzések törnek rád, ha vele beszélsz, és nem tudod, miért?

Érezteti-e veled az illető, hogy okosabb, erősebb nálad?

Az illető bagatellizálja, kineveti, értéktelennek minősíti az érzéseidet és az élményeidet, vagy egyszerűen nem vesz róluk tudomást?

Következetesen lekicsinyli mindazt, amit elértél, miközben a saját eredményeit ünnepli?

Úgy tűnik, mintha soha nem vallaná be, ha hibázott?

A találkozásaitokat követően azt kérdezgeted magadtól, mi a baj veled?

Azon kapod magad, hogy azt kérdezgeted magadban, vajon valóban annyira rossz a helyzet, mint amilyennek látszik?

Ha a fenti kérdésekből több mint tízre igennel válaszoltál, akkor nagy valószínűséggel érzelmileg bántalmazó gázlángozóval állsz mérgező kapcsolatban.

Ha nyolc és tíz közötti igen válaszod van, akkor nagy az esélye annak, hogy egészségtelen kapcsolatban élsz, amelynek jelentős mennyiségű gázlángozás is a része.

Ha a leírások közül hat-nyolcat találtál önmagadra jellemzőnek, akkor jelen van az életedben valaki, aki időnként gázlángozóként manipulál.

Még ha hatnál kevesebb igen választ adtál, de valakire erősen jellemzőnek találtál néhányat a felsoroltak közül, ez a könyv akkor is a segítségedre lehet. Talán a múltban éltél együtt gázlángozással vagy egyéb érzelmi bántalmazással. A szabadság felé vezető lépések támogatnak majd abban, hogy önbizalmat nyerj és egészségesebb kapcsolatokat alakíts ki.

Miközben a tesztet töltötted ki, megerősítette-e az átélt tapasztalataidat, hogy leírva láttad őket? Esetleg a szorongás, az ellenérzés vagy az iszony nyomasztó érzése ébredt benned. Netán remény, mert tudod, hogy ha felismersz egy problémát, azzal elindulhat a változás. Akármit is éreztél, jegyezz meg valamit: az érzéseid és a megfigyeléseid fontosak, és megbízhatsz bennük.

Ismerjük fel a gázlángozó magatartást

Vanya számára gondot jelentett, hogy megbízzon a partnerében. Azt követően jött el a terápiára, hogy a férfi többször is dühösen felszólította, kezdjen valamit a „bizalmatlansági problémáival”. Folyamatosan azzal vádolta a lányt, hogy másokkal flörtöl, és Vanya lassan már akkor is kételkedni kezdett a saját szándékaiban, ha a kollégáival beszélgetett. Amikor a partnere vádaskodása odáig terjedt, hogy megjegyzéseket tett a lány „flörtölési problémájára” a közös barátaiknak, Vanya zavartan visszahúzódott, és egyre ritkábban járt társaságba.

Odahaza a lány megpróbált nem reagálni, amikor látta, hogy a barátja a telefonját elfordítva hosszas sms-váltásba keveredik, és nem vitatkozott vele, amikor a férfi megmagyarázta, az autója kesztyűtartójában tárolt óvszerek csak „biztos, ami biztos” alapon kerültek oda, hogyha netalán kettesben mennének kempingezni. Amikor Vanyának legközelebb feltűnt, hogy az óvszerek megfogyatkoztak, a férfi kinevette, és közölte, hogy csak képzelődik. A lány lassan kezdte azt képzelni, talán a másiknak van igaza.

Voltak jó napjaik, és a szex nagyon működött közöttük. Vajon miért érezte magát a lány olykor mégis levertnek? Végül arra a következtetésre jutott, hogy ez az ő hibája. A férfi nem tévedett, amikor rámutatott, hogy ő, mármint a lány mentális betegségben szenved, hiszen valóban depressziósnak érezte magát és szorongott. Talán valóban „őrült”, gondolta.

Ha ki akarunk szabadulni a gázlángozás béklyóiból, az első lépés néven nevezni a problémát. Daniel Siegel pszichiáter híres mondását kölcsönvéve: „Ahhoz, hogy meg tudd szelídíteni, meg kell nevezned.” Ha megtaláljuk a szavakat, hogy leírhassunk velük olyan tapasztalatokat, amelyek erőteljes érzelmeket keltenek bennünk, akkor a reaktív-érzelmi agy elsődleges aktiválásától elmozdulunk az agyunk elemző-logikus része felé, ahol könnyebben meg tudunk oldani problémákat. Ha a gázlángozást annak nevezzük, ami, akkor megtesszük az első lépést afelé, hogy visszanyerjük a kontroll érzését egy olyan helyzetben, amelyet valaki azzal a céllal hozott létre, hogy ott kontrollvesztettnek érezzük magunkat.

Amit eddig megtárgyaltunk, abból valószínűleg már látod, hogyan vált Vanya gázlángozás áldozatává. Talán az is világosabbá vált, miért a probléma néven nevezése lesz a kulcs a szabadság megtalálásához. A gázlángozást belülről, áldozatként azonosítani azonban ennél sokkal bonyolultabb feladat.

Előfordulhat, hogy ilyen érzelmi manipulátor szülő mellett nőttél fel, olyan mintázatokkal, amelyek következetesen érvényesültek, ameddig csak vissza tudsz emlékezni. Talán van egy olyan barátod, akivel találkozni frusztrál, és szüntelenül kételkedést ébreszt benned önmagad iránt, vagy egy olyan főnököd, aki rendszeresen olyan hibákat vet a szemedre, amelyeket el sem követtél. Esetleg tagja voltál egy olyan vallásos közösségnek, ahol annyira védeni kellett a mundér becsületét a kívülállók előtt, hogy ennek érdekében valóságos háló szövődik kis füllentésekből és az általad látottak nyilvánvaló meghazudtolásából. Vagy talán olyan országban vagy területen élsz, ahol a politikusok vagy egyéb közszereplők folyamatosan tagadják a valóságot, ezért nehezen tudsz különbséget tenni aközött, amit tudni vélsz, és amit mondanak neked. Mindezek a tapasztalatok olyan érzést keltenek benned, mintha elveszítetted volna az egyensúlyodat, és mindezek a jelenetek a gázlángozás jelei lehetnek. Nincs egyetlen, általános keret, amelyen belül a gázlángozás megtörténhet.

Ha azonban a gázlángozás ilyen sokféle formát ölthet, honnan tudhatod, hogy vajon veled is ez történik-e? Gondold át, mit tanultál mostanáig, mérlegeld a teszt kérdéseit, illetve állj meg, és figyelj a belső hangodra. Mit mond (vagy éppen kiabál) az intuíciód? Mit súgnak az érzékszerveid? Szánj rá egy percet a tested átvizsgálására. Érzel-e valahol feszültséget vagy szorítást? Mondjuk görcsöt a hasadban? Vagy felületesebbé válik-e a légzésed? Megfeszül a vállad, felemeled vagy előrehúzod? Összeszorul-e a torkod, érzel-e feszültséget a homlokodon, a szemed vagy a szájad körül? Megfeszül-e a karod vagy a lábad?

Hunyd be a szemed, és figyelj arra, mit érzel! Ha valahol feszültséget tapasztalsz, állj meg, és időzzön el ott a figyelmed! Hagyd, hogy az érzékszerveid észlelései, a legősibb bölcsesség vezessen el az intuitív tudásodhoz, és bízz meg ebben az intuícióban!

Ha azt gyanítod, hogy gázlángozás áldozata vagy, akkor valószínűleg az vagy.

A SZEMÉLYISÉGZAVAROK SZEREPE

A praxisom során számtalan, emberkereskedelem áldozatává vált pácienssel dolgoztam. Ezeket a személyeket általában olyan bűnözők kényszerítették bele ebbe a helyzetbe, akik a szerető, a védelmező, és végül a kizsákmányoló szerepét töltötték be. Az emberkereskedők stratégiák egész kombinációját alkalmazzák, hogy rákényszerítsenek másokat arra, hogy nekik „dolgozzanak”: bókok, vonzó viselkedés, ajándékok, düh, megszégyenítés, sértegetés, emberi méltóságtól való megfosztás, önsajnálat, követelések, erőszak, gázlángozás és manipuláció.

Az emberkereskedők jól példázzák az antiszociális személyiségzavart (APD), amelyre a mások jólléte iránti kóros közömbösség jellemző. Az ilyen emberek folyamatosan hazudoznak, becsapnak másokat, és nem tisztelik a törvényt. Az antiszociális személyiségzavar képviselői gyakran alkalmaznak gázlángozó taktikákat a másokkal való kapcsolat standard részeként, akárcsak az úgynevezett B klaszterhez sorolt olyan személyiségzavarban szenvedők, mint a narcizmus, a hisztrionikus személyiségzavar (szélsőséges érzelmi megnyilvánulások, kifejezett feltűnési vágy, teátrális viselkedés, állandó élmény- és újdonságkeresés – a szerk.) és a borderline személyiségzavar. A gázlángozást valamennyi típus arra használja, hogy mások manipulálásával és kontrollálásával kielégítse a saját hatalom-, fontosság-, izgalom- vagy szeretetvágyát. Az ilyen taktikák alkalmazásának gyakorisága és szándékossága változó, a legszámítóbb az antiszociális, a legreaktívabb a borderline.

A személyiségzavarok mélyen gyökerező, mindent átható magatartásmintákkal járnak, amelyeket nem könnyű megváltoztatni. Olyan éveken át tartó, gyerekkori elhanyagolás, bántalmazás vagy kihasználás következményei, amelyekkel az érintett soha nem nézett szembe adaptív módon, és nem oldotta meg őket. Miközben magunkban szánalmat érezhetünk a megbántott lélek iránt, az álom, hogy majd meggyógyítjuk a B klaszteres személyiségzavarban szenvedő embert, ha eltűrjük tőle a bántalmazást, és ennek ellenére szeretjük őt, általában nem más, mint álom. Senki nem fog megváltozni, ha nem ismeri fel a változás szükségességét, és nem tesz érte aktívan. Az egyetlen helyes válasz szigorúan meghúzni az énhatárokat, amelyek megvédenek téged, akár az ilyen személlyel való kapcsolatban, akár azon kívül.

Nem mindenkinek van szüksége személyiségzavarra ahhoz, hogy manipulatív legyen

Noha hasznos lehet egy referenciakeret, fontos emlékezned rá, hogy te nem tudod diagnosztizálni ezt az embert – sőt a terapeuta sem, hacsak nem találkozik vele. Miközben jelentős mértékű az átfedés a gázlángozás és a B klaszterhez tartozó személyiségzavarok között, sok ember sajnálatos módon egyszerűen csak manipulatív! Ha meg akarsz gyógyulni, nem szükséges diagnosztizálnod őket, az a fontos, hogy felismerd, a magatartásuk nem normális.

Mivel a gázlángozás egy sor eltérő patológiából vagy egyáltalán fel sem ismerhető zavarból származhat, a gázlángozók nagyon különböző módon jelenhetnek meg. A legtöbben ügyesen tüntetik fel magukat elbűvölőnek, csak neked mutatva meg a sötét oldalukat. Ez már önmagában a gázlángozás része, mivel oda juthatsz, hogy felteszed magadnak a kérdést, miért te vagy az egyetlen, aki láthatólag küzd az illetővel. Ez pedig arra a téves következtetésre juttathat, hogy veled van baj. Amikor észreveszel bizonyos jellemző vonásokat és mintázatokat, amelyek következetesen összefüggenek a személyiségpatológiával, hagyd, hogy ez a felismerés megszabadítson az önvádtól. Nem te vagy a hibás! A te felelősséged pusztán az, hogy megvédd önmagadat, és gyógyulni kezdj.

Megjegyzés a társadalmi nemről, a társadalomról és a hatalom egyenlőtlenségéről

Akárki gázlángozhat, és akárki lehet ennek elszenvedője. A jelenség előfordulhat azonos neműek kapcsolatában, szülő–gyerek viszonyban, munkahelyi környezetben, vallásos közösségekben, sőt, a politikai vezetésben is. Az egyetlen következetes dinamika a hatalom és a kontroll szerepe, mivel ezek megszerzése és megőrzése a gázlángozó elsődleges célja.

Számos hagyományos társadalmi nemi struktúra befolyásolhatja a gázlángozás alkalmazását. Történelmileg a férfiakat úgy szocializálják, hogy tekintélyt és engedelmességet várjanak el, és előfordulhat, hogy az érzelmeiket egész gyerekkorukban elnyomják és figyelmen kívül hagyják. Mindezek a minták, kombinálódva azzal a közvélekedéssel, hogy a férfiaknak erőseknek és dominánsaknak kell lenniük, megalapozhatják az illetőknek azt a magatartását, hogy gázlángozás útján törjenek hatalomra és kontrollra. És megfordítva, a nőket hagyományosan arra tanítják, hogy a kapcsolatokat és a szexualitást tartsák értéknek. A nőket társadalmilag úgy kondicionálják, hogy ne kommunikálják asszertív módon az igényeiket, és ezt az űrt túl gyakran töltik ki manipulatív taktikák. A gázlángozó magatartás mindennek az egyik veszélyes következménye lehet.

A gázlángozás olyan emberek között és olyan környezetben virágzik, ahol a hierarchikus normák az elfogadottak. Az American Sociological Review-ban publikált kutatásában Paige Sweet azt állítja, a gázlángozás alapvetően olyan társadalmi egyenlőtlenségekben gyökerezik, mint a nemi szerepek, és ezeknek a hatalmi struktúráknak a megerősítésére szolgál. Használható a figyelem elterelésére az elnyomást elszenvedők esetében oly módon, hogy a domináns pozícióban lévőket védelmezi. Ha például Tyrone számon kéri Paulon, miért mesél rasszista vicceket, Paul legyinthet, hogy „csak vicceltem, ne legyél már túlérzékeny! Mindenki tudja, hogy csak tréfáltam!” Még rosszabb, ha Paul semmibe veszi Tyrone kényelmetlen érzéseit, tagadva, hogy bármiféle rasszista kijelentést tett volna – vagy hogy egyáltalán létezik rasszizmus. A gázlángozás egyenlőtlen társadalmi berendezkedésben vagy dinamikában a privilegizált helyzetben lévők tapasztalatait a marginalizált személy rovására érvényesíti.

Hasonlóképpen előfordulhat, hogy a szülő tagadja a gyerekek tapasztalatát. „Sose mondtam ilyet.” „Soha nem tennék ilyesmit.” „Mi boldog család vagyunk.” A kölcsönös függőségben élő családtagok és barátok a szülő mellé állhatnak, hogy a probléma kívülállók számára történő minimalizálásával vagy az áldozat hibáztatásával megőrizzék a boldog család képét. „Antoniónak meg kell tanulnia uralkodnia az érzelmein. Ha nem hisztizne ennyit, nem kellene ennyiszer megverni.”

Felnőve sok transzgender személy él át gázlángozást azok részéről, akik nem fogadják el, hogy az illetők ismerik saját magukat, mondván, „ez csak egy fejlődési szakasz”, valamilyen mentális betegség jele, vagy lázadó magatartás. Még azok is gázlángozással szembesülnek, akik sikeresen váltottak nemet, amikor a körülöttük élők nem hajlandók, vagy ismételten „elfelejtik” az előnyben részesített személyes névmást használni velük kapcsolatban. Ugyanígy a meleg és leszbikus fiatalok gyakran küszködnek gázlángozással, amikor a körülöttük élők azt sugallják, hamarosan „kinövik” a hajlamaikat, és egyszerűen csak választás kérdése, hogy heteronormatív életet éljenek.

A gázlángozás felszíne alatt rejlő nemi és egyéb hatalmi struktúrák megértése döntő fontosságú ahhoz, hogy a saját életünkben felismerjük ezeket a mintákat. Amit felismerünk, afelett egy bizonyos mértékű kontrollt nyerünk, és ez erőt ad a válaszunk megválasztásához.

KÜLÖNFÉLE TÍPUSÚ GÁZLÁNGOZÓK

Fontos felismerni, hogy minden gázlángozó egyforma. Ne ess abba a hibába, hogy elhessegeted a tapasztalataidat csak azért, mert eltérnek az említett példák némelyikétől. A gázlángozás lényege egyszerűen a manipuláció, és ezt különféle típusú emberek különböző célokkal használhatják.

Szadista gázlángozók

A legkönnyebb a szadista gázlángozó azonosítása, főként akkor, ha te magad nem ilyen típusú kapcsolatban élsz. A szadista gázlángozók szándékosan viselkednek kegyetlenül, és tudatosan támadják a másik önmagáról alkotott képét. Aljas élvezetet lelnek abban, hogy kétséget ébresszenek a másikban önmaga iránt, és ezt a hatalmat a kontrollgyakorlás egyik formájaként gyakorolják. Az ilyen emberek a gázlángozást a pszichológiai következmények vérlázító figyelmen kívül hagyásával alkalmazzák, pusztán azért, hogy szórakoztassák a közönséget vagy fitogtassák az erejüket.

Bármennyire zavaró legyen is a mások érzései és jogai iránti ilyen jellegű megvetés, a szociopátiának ezt a szintjét az embereknek kevesebb mint 4 százaléka mutatja. Ugyanakkor a Partner Abuse című folyóiratban megjelent egyik tanulmány azt állapítja meg, hogy az emberek 80 százaléka tapasztal érzelmi bántalmazást az élete egy bizonyos pontján, ez pedig nemritkán gázlángozást is magában foglal. Világos tehát, hogy nem pusztán a szociopaták gázlángoznak.

Narcisztikus gázlángozók

A narcisztikus gázlángozók megszállottan önmagukra fókuszálnak. Vizsgálat tárgyát nem képező nézeteik szerint a többiek azért élnek, hogy őket imádják vagy dicsőítsék. Jól elrejtik a nyers és bántó igazságot, miszerint rettegnek a jelentéktelenségtől, és rendkívüli energiát fektetnek abba, hogy ápolják az önnön nagyságukról a nyilvánosságban kialakult képet. Mivel önbizalom-hiányosak, hajlamosak rátámadni arra, aki megsérti törékeny egójukat.

Mivel az önértékelésük ennyire ingatag, inkább meg kell változtatniuk a narratívát, semhogy bármilyen helyzetben beismerjék, hogy hibáztak. Nem tévedhetnek, nem lehetnek kegyetlenek vagy méltánytalanok, inkább te láttad rosszul, ami történt, és te vagy a hibás. Esetleg amire emlékszel, az egyáltalán meg sem történt. Mihelyt mások elfogadják ezeket a hamisításokat, elhalványul az attól való félelmük, hogy kiderül, mégsem csalhatatlanok.

Védekező-bizonytalan gázlángozók

Az ilyen típusú gázlángozók arra használják ezt a taktikát, hogy kikveredjenek a bajból, vagy megússzák a tetteik következményeit. Lehetnek szülők, akik később megbánják, amiért durván megszidták a gyereküket, de ezzel képtelenek szembenézni, vagy egy barát, aki letagadja, hogy pletykált volna valakiről, amikor a szemére vetik a dolgot. Bizonytalanságuk arra indítja őket, hogy inkább bujkáljanak, mint hogy bátran szembenézzenek a hibázás jelentette sebezhetőséggel. Talán attól félnek, hogy mások haragudni fognak rájuk, megvetik vagy visszautasítják őket, ha bevallják a kellemetlen igazságot. Ahelyett, hogy elfogadnák önnön tökéletlenségüket, kétségbeesetten gázlángoznak, hogy elfogadható valóságot teremtsenek, és épségben megőrizzék az önképüket.

Akaratlan gázlángozók

Tapasztalhatsz gázlángozást olyan valakivel kapcsolatban is, akinek nem diagnosztizált emlékezetproblémái vannak. Az ilyen akaratlan gázlángozók memóriaproblémái származhatnak gyenge hallásból, nem megfelelő alvásból, túlzsúfolt napirendből, vagy kialakulhatnak mentális betegség, agysérülés vagy demencia miatt. Ha az érintettek tisztában vannak a problémájukkal, vagy vállalják a memóriagondjaik lehetőségét, akkor kisebb teher nehezedik a kapcsolatra. Ha azonban a memóriadeficit védekezéssel vagy narcizmussal kombinálódik, ami egybevág azzal, hogy az illető nem hajlandó elfogadni, hogy ő is hibázhat, akkor problémás dinamikák állhatnak elő.