MAGYAR Bálint – MADLOVICS Bálint

A posztkommunista
rendszerek
anatómiája

Egy fogalmi keret

Noran Libro

Budapest, 2021

Tartalom

Táblázatok és ábrák listája

Köszönetnyilvánítás

Olvasói útmutató a QR-kódokhoz és az online kiegészítő anyaghoz

Előszó

Bevezetés

A demokratizáció nyelvének fogságában

Táblázatok és ábrák listája

Minden táblázat és ábra a szerzők saját összeállítása, hacsak másképp nem jelezzük.

I. 1. táblázat. A rezsimkategóriák burjánzása.

1.1. táblázat. A nyugati kereszténység és a keleti ortodoxia paradigmáinak összehasonlítása.

1.2. táblázat. A patronalisztikus örökség a kommunista uralom végén.

1.3. táblázat. A csúcspatrónus formális pozíciója, a döntéshozó „testület” és a patronális hálózatok típusa Oroszországban.

1.4. táblázat. Formális alkotmányok és patronalizmus a posztkommunista országokban az 1990-es évek közepe óta.

1.5. táblázat. Az ideáltipikus demokrácia, autokrácia és diktatúra elsődleges vonásai.

1.6. táblázat. A demokrácia, autokrácia és diktatúra másodlagos vonásai.

1.7. táblázat. Eurázsia posztkommunista országai a politikai intézményrendszerek szerint (2020-ban).

2.1. táblázat. Az állam a három csúcsbéli rezsimtípusban (az alfejezetek témáival)

2.2. táblázat. Az uralmi elitek három fő vonása a három csúcsbéli rezsimtípusban

2.4. táblázat. Az államműködés elvének ideáltípusai

2.5. táblázat. Az elitérdekeknek alárendelt államok fogalmi rendje.

2.6. táblázat. Az uralmi elit kategóriáinak interpretációs rétegei

2.7. táblázat. A patrimonializáció kategóriának interpretációs rétegei

2.8. táblázat. A tulajdon-kisajátítási kategóriák interpretációs rétegei.

2.9. táblázat. Az elitérdekű cselekvési kategóriák törvényességének interpretációs rétegei.

2.11. táblázat. A különböző státusú erőszak-szolgáltató szervezetek (testületek) közti kapcsolatok

3.1. táblázat. Politikai-gazdasági aktorok a három csúcsbéli rezsimtípusban (az alfejezetek témáival)

3.2. táblázat. Különböző formális és de facto státusú ellenzéki pártok patronális autokráciában

3.3. táblázat. Az ideáltipikus nagyvállalkozók és oligarchák helyzete közötti modellszerű különbségek.

3.4. táblázat. Az oligarchák tipológiája a patronális rezsimekben (lefelé haladó rendben, a csúcspatrónustól való távolság mértéke szerint a patronális autokráciában)

3.5. táblázat. Elitek annektálása a politikai elit részéről a hat rezsim-ideáltípusban

4.1. táblázat. Politikai jelenségek a három csúcsbéli rezsimtípusban (az alfejezetek témáival)

4.2. táblázat. A népi legitimáció ideológiai keretei a három csúcsbéli rezsimtípusban (konstitucionalizmus, populizmus, marxizmus-leninizmus)

4.3. táblázat. Legális-racionális legitimáció és szubsztantív-racionális legitimáció

4.4. táblázat. Nyílt, zárt és uralt kommunikációs szférák.

4.5. táblázat. Az emberek mobilizáló és az állam demobilizáló struktúrái a három csúcsbéli rezsimtípusban

4.6. táblázat. A többpártrendszerek típusai posztkommunista rezsimekben

4.7. táblázat. Kampányok a három csúcsbéli rezsimtípusban

4.8. táblázat. A választások típusai

4.9. táblázat. A testre szabott törvények típusai, általános példákkal a jutalmazó és büntető politikákra

4.10. táblázat. A jog státusa a három csúcsbéli rezsimben

4.11. táblázat: Demokratikus és autokratikus legalizmus

4.12. táblázat. Az állami kényszer intézményei és funkcióik

4.13. táblázat. Az autokratikus változás különböző szintjei

4.14. táblázat. Tizenkét posztkommunista ország a kormány korlátozottságának és a polgári igazságszolgáltatás helytelen befolyásolásának mértéke szerint

4.15. táblázat. Tizenkét posztkommunista ország a kormány korlátozottsága és az alapjogok szerint.

4.16. táblázat. A hatalmi erőforrások ideáltipikus szétválasztása a fogadott politikai családban

4.17. táblázat. A demokratikus változás különböző szintjei

5.1. táblázat. Gazdasági jelenségek a három csúcsbéli rezsimtípusban (az alfejezetek témáival)

5.2. ábra. A szabadversenyes korrupció sematikus ábrázolása

5.2. táblázat. A hat korrupciós mintázat fő jellemzői

5.3. táblázat. A korrupciós brókerek tipológiája.

5.4. táblázat. Az engedély nélküli törvénytelenség ellenőrzésének módjai és azok eredménye a bűnöző államban.

5.5. táblázat. A korrupciótípusok összehasonlítása az összejátszás és a kereslet és kínálat elválasztottságának dimenziója szerint

5.6. táblázat. A korrupció szerepe a különböző jogi státusú államokban

5.7. táblázat. A normatívan és diszkrecionálisan zárt piac összehasonlítása

5.8. táblázat. Az üzleti csoportok és az informális patronális hálók főbb jellemzői

5.9. táblázat: A tulajdont megcélzó állami cselekvés és a törvényesség interpretációs rétegeinek metszetei

5.10. táblázat: A három adótípus lehetséges funkciói

5.11. táblázat: Az állami kiadások ideáltipikus módjai

5.12. táblázat. A tulajdonosi szerkezet politikai átrendezésének három típusa a posztkommunista térségben

5.13. táblázat. Privatizációs módszerek a privatizáció tárgya szerint (technokrata dimenzió)

5.14. táblázat. Privatizációs módszerek a privatizációs piac nyitottságának foka szerint (technokrata dimenzió)

5.15. táblázat. Privatizációs módszerek az igazságtétel (ideológiai cél) dimenziói szerint

5.16. táblázat. Privatizációs módszerek a hatalomátmentés (politikai cél) dimenziói szerint

5.17. táblázat. A régi gazdasági nómenklatúra sorsa. Forrás: Szelényi és Szelényi

5.18. táblázat. A kényszert alkalmazó tulajdonelvétel különböző típusai

5.19. táblázat. A posztkommunista rezsimekben végrehajtott céglerablás típusai és fő karakterjegyei

5.20. táblázat. Államosítási módszerek (az exogén tulajdonjogok megsértésének formái) a ragadozó államokban

Megsértett exogén jog (az államosítás típusa)

Átruházás előtti tulajdonforma

Átruházás közbeni tulajdonforma

Átruházás utáni tulajdonforma

5.21. táblázat. Az aktorok endogén jogai liberális demokráciában és patronális autokráciában

5.22. táblázat. Polányi Károly, A gazdaság mint intézményesített folyamat

5.23. táblázat. Piacgazdaság, kapcsolati gazdaság, tervgazdaság

5.24. táblázat. Korrigáló mechanizmusok a szocialista piacokon

5.25. táblázat. Torzító és annektáló mechanizmusok a kapitalista piacokon

5.26. táblázat. A hatalomeloszlás ideáltipikus mintázatai az interaktív pártállami modellben

5.27. táblázat. A formális és informális szabályrendszer közötti feszültségek Kínában.

5.28. táblázat. A politikai kapitalizmus típusai

6.1. táblázat: Társadalmi jelenségek a három csúcsbéli rezsimtípusban (az alfejezetek témáival)

6.2. táblázat: A csúcspatrónushoz kapcsolódó egyéni és intézményes kötések típusai

6.3. táblázat: Szabadon (nyílt hozzáférésű / piacgazdaságban) és kényszer alatt

6.5. táblázat. A tömeges politikai meggyőzés eszközei a három csúcsbéli rezsimtípusban

6.6. táblázat. A politikai aktorok ideáltípusai az ideológia szerepe szerint

6.7. táblázat. A személyes vagyonosodás fedőideológiai paneljei a magyar patronális autokráciában

6.8. táblázat. A stigmatizálás kritériumai az ideológiaalkalmazó funkcionalitás szempontjából

6.9. táblázat. Isten, haza és család a funkciójuk és stigmatizált csoportjaik szerint

6.10. táblázat. Az informális kormányzás technikái. Forrás: Ledeneva és Baez-Camargo (2017) alapján

7.1. táblázat. Az alakzatváltás tipológiája (ideáltipikus példákkal)

7.2. táblázat. A diktatúrából történő ideáltipikus alakzatváltások

7.3. táblázat. Ideáltipikus elsődleges pályák a posztkommunista térségben

7.4. táblázat. Ideáltipikus másodlagos pályák (a demokratikus visszarendeződés útjai) a posztkommunista térségben

7.6. táblázat. Rezsimdinamikai folyamatok és ciklusok

7.7. táblázat. Az EU és az USA szankcióinak eltérő logikája

7.25. ábra. Kőolajból és földgázból származó oroszországi járadékok 1950 és 2010 között.

7.8. táblázat. Patronális politikák Magyarország (2010–2021) példájával illusztrált elemzési kerete

I. 1. ábra. A demokrácia-diktatúra tengely, a két pólus között szürke zóna

I. 2. ábra. Rendszerek felbontása a választásosság dimenziója mentén.

I.3. ábra. Fogalmi tér a rezsimek számára hat ideáltípussal és tizenkét posztkommunista példával (2019-es állapot).

1.6. ábra. A rezsimek háromszögű fogalmi tere

2.1. ábra. A társadalmi érdek (és végül az ideológiavégrehajtás) elve szerint működő államok skálája

2.2. ábra. Az önkényességi amplitúdó (korreláció a korrupció jellege és az állami cselekvés között.)

2.3. ábra. Különböző hatalmú erőszak-szolgáltató személyek és szervezetek az állami–magán és a törvényes–törvénytelen dichotómiák mentén

2.4. ábra. Államtípusok domináns piacon kívüli eszközök és a vagyontulajdonosokkal való interakciók szerint

3.1. ábra. Az autonóm oligarchák lehetséges pályái az egypiramisos patronális hálóban

3.2. ábra. Az MSZP-vel vagy a Fidesszel összefüggésbe hozott oligarchák száma, 2005–2018

3.3. ábra. Autonóm elitek ideáltipikus liberális demokráciában

3.4. ábra. Betagozott elitek az ideáltipikus kommunista rezsimben

3.5. ábra. Patronalizált elitek az ideáltipikus patronális autokráciában

3.6. ábra. Részlegesen autonóm elitek az ideáltipikus konzervatív autokráciában

3.7. ábra. Részben betagozott elitek az ideáltipikus piackihasználó diktatúrában.

3.8. ábra. Részlegesen patronalizált elitek az ideáltipikus patronális demokráciában

4.1. ábra. Az egyes kormányok listaáras költése érdekcsoportonként, ezer forintban (2006–2019)

4.2. ábra. A kormányzás demokratikusságának összehasonlítása a színes forradalmak országaiban.

4.3. ábra. Ideáltipikus visszatérések az autokratikus váltás különböző szintjeiről.

5.1. ábra. A neoklasszikus szintézis egy-egy axiómáját kétségbe vonó három kihívás

5.3. ábra. A haveri korrupció sematikus ábrázolása

5.4. ábra. Az államszervezeti összejátszás sematikus ábrázolása

5.5. ábra. Alulról indított állam-foglyulejtés sematikus ábrázolása

5.6. ábra. A felülről indított állam-foglyulejtés sematikus ábrázolása

5.7. ábra. A bűnözőállam-séma sematikus ábrázolása

5.8. ábra. Korrupciós kockázat a magyarországi közbeszerzésekben, 2009–2015

5.9. ábra: A meghirdetett tenderek nélkül lebonyolított közbeszerzések aránya az összes magyarországi közbeszerzés százalékában, 2009–2015

5.10 ábra. Az árak eltorzulása a magyarországi közbeszerzéseknél, 2009–2015

5.11. ábra. A Simicska Lajos, illetve Garancsi István, Mészáros Lőrinc és Tiborcz István által elnyert közbeszerzések száma 2013 és 2015 között.

5.12. ábra: Simicska Lajos és Mészáros Lőrinc vagyonának változása 2014 és 2020 között.

5.13. ábra. Az állami beavatkozás eszközei, az összejátszó korrupció szintje és az ellenőrzés passzivitása közötti összefüggés.

5.14. ábra. A prédául kiszemelt cégek kompetitív és kapcsolati piaci értékének ideáltipikus dinamikája.

5.15. ábra. Beruházási ciklusok a kínai piackihasználó diktatúrában.

6.1. ábra. Az újradefiniálással történő érték-kisajátítás folyamata.

6.2. ábra. Az összeesküvők változatai az összeesküvés-elméletekben.

6.3. ábra. A populizmus összefoglalása.

7.1. ábra. Az uralom patronalizmusa (magyarázó táblázattal).

7.2. ábra. Az uralkodó part tagsága (magyarázó táblázattal.

7.4. ábra. Az uralkodó párt funkciója (magyarázó táblázattal).

7.5. ábra. Domináns gazdasági mechanizmus / tulajdonforma (magyarázó táblázattal).

7.6. ábra. Korrupció (magyarázó táblázattal).

7.7. ábra. Ideológia (magyarázó táblázattal).

7.8. ábra. Korlátozottság (magyarázó táblázattal).

7.9. ábra. A hatalmi hálók pluralizmusa / legitimáció (magyarázó táblázattal).

7.13. ábra. Észtország modellezett pályája (1964–2021).

7.14. ábra. Románia modellezett pályája (1964–2021).

7.15. ábra. Kazahsztán modellezett pályája (1964–2021).

7.16. ábra. Kína modellezett pályája (1949–2021).

7.17. ábra. Lengyelország modellezett pályája (1949–2021).

7.18. ábra. Csehország modellezett pályája (1964-2021).

7.19. ábra. Magyarország modellezett pályája (1949–2021).

7.5. táblázat. Lengyelország és Magyarország komparatív összegzése.

7.20. ábra. Oroszország modellezett pályája (1964–2021).

7.21. ábra. Ukrajna modellezett pályája (1964–2021).

7.22. ábra. Észak-Macedónia modellezett pályája (1964–2021).

7.23. ábra. Moldova modellezett pályája (1964–2021).

7.24. ábra. Grúzia modellezett pályája (1964–2021).

7.26. ábra. A vezető vesztesége és a politikaformálás liberális demokráciában és patronális autokráciában.

Köszönetnyilvánítás

Amikor e könyv megírásának gondolata 2016-ban először felmerült, az akkori elképzelések szerint az volt a célja, hogy részletesen kidolgozza azokat a fogalmakat, amelyek a jelen kötet egyik szerzője, Magyar Bálint „Towards a Terminology of Post-Communist Regimes” (A posztkommunista rezsimek terminológiája felé) című tanulmányában, a Stubborn Structures: Reconceptualizing Post-Communist Regimes című kötetben (Budapest – New York, CEU Press 2019) szerepeltek. Hogy végül ez a könyv sokkal több lett ennél, az aligha lett volna elképzelhető sokak segítsége nélkül, amit eltérő formákban nyújtottak az alkotás különböző szakaszaiban.

A szerzők a könyv megírásakor mindketten külön-külön a Közép-Európai Egyetem intézete, az Institute for Advanced Study (CEU IAS), valamint a Pénzügykutató Intézet ösztöndíjasai voltak. Túl az anyagi támogatáson különösen hálásak vagyunk, hogy élhettünk a CEU intézményi előnyeivel, hozzáférhettünk nagyszerű könyvtárához és tudományos folyóiratok széles választékához. A CEU IAS azt is lehetővé tette, hogy workshopot tarthassunk a téma nemzetközi szakértőivel. Ez volt annak a három alkalomnak az egyike, amelyen lehetőségünk nyílt a keretünk megvitatására. A másik két workshop megszervezéséért, melyeken magyar kutatók vettek részt, a Republikon Intézetnek és az Eötvös Loránd Tudományegyetem (ELTE) Társadalomtudományi Karán működő Társadalmi Kapcsolatok Intézetének tartozunk köszönettel. Hasznos megjegyzéseket kaptunk, és adósai vagyunk minden résztvevőnek, különösen Olekszandr Fiszunnak, Mikhail Minakovnak, Nyikolaj Petrovnak, Andrej Rjabovnak (CEU IAS workshop), Horn Gábornak, Kovács M. Máriának, Martin József Péternek, Mihályi Péternek (Republikon workshop), valamit Csepeli Györgynek, Fleck Zoltánnak, Juhász Pálnak és Örkény Antalnak (ELTE workshop).

Külön köszönet illeti Mizsei Kálmánt, aki éveken át lelkesen támogatta és segítette a projektünket, s aki az említett workshopok közül kettőn is jelen volt. Egyedülálló ismerete a posztkommunista országokról nélkülözhetetlen volt e kötethez, mint ahogy az volt rendkívüli önzetlensége is, amellyel ezt a tudást és tapasztalatot megosztotta velünk. Hasonlóan szólunk Szelényi Ivánról is, akinek külön köszönetet mondunk, amiért elolvasta a kéziratot, és számtalan módon segítette a munkánkat a projekt folyamán.

A posztkommunista rezsimpályák modellezéséhez (7. fejezet) számos országszakértőtől kaptunk segítséget, név szerint Ara-Kovács Attilától, Bereczki Andrástól, Sz. Bíró Zoltántól, Csanádi Máriától, Deák Andrástól, Mizsei Kálmántól, Miloš Resimićtől és Vámos Pétertől. Hálával tartozunk nekik, hogy felkerestek a CEU IAS-en, készséggel válaszoltak a kérdéseinkre, és további észrevételekkel segítettek bennünket. Köszönet illeti Tóth István Jánost és a budapesti Korrupciókutató Központot is, akik több százezer magyar közbeszerzést elemeztek, mi pedig az ő eredményeiket használtuk a magyarországi korrupció fejlődését bemutató rövid esettanulmányunkhoz. Köszönettel tartozunk Szathmáry Tibornak és a RenderNet csapatának, akik kifejlesztették háromszögű modellünk 3D-s interaktív ábrázolását, valamint Ligeti Gábornak a könyv weboldalának kialakításában nyújtott segítségéért (www.postcommunistregimes.com).

Különös hálánkat szeretnénk kifejezni Alena V. Ledeneva Kormányzás és Korrupció-kurzusa hallgatóinak (UCL, 2019 ősze), akik olvasták a könyvünk egy korábbi változatát, és igen értékes javaslatokkal gazdagították azt. Ugyancsak köszönjük Michael C. Zeller és Szarka Károly értő szerkesztői munkáját, valamint a két fordító, Boris János és Széky János fontos és szakszerű megjegyzéseit, pontosításait. Kritikai észrevételeket kaptunk a könyv egészéhez Bozóki Andrástól, Csaba Lászlótól, Henry E. Hale-től és Király Júliától, és további szakmai segítséget nyújtott a könyv különböző részeihez Claudia Baez-Camargo, Benkő Balázs, Csiangnan Csu, Enyedi Zsolt, Haraszti Miklós, Iványi György, Jancsics Dávid, Kornai János, Kozák Márton, Krémer Balázs, Alena V. Ledeneva, Armen Mazmanyan, Sándor Klára, Soós Károly Attila, Szabó Andrea, Mehrdad Vahabi, Várhegyi Éva és Vedres Balázs. Mindannyiuknak köszönettel tartozunk.

Köszönet illeti a CEU Press kiadót is, amely beleegyezett a könyv eredeti, angol nyelvű kiadásánál használt borító– és tördelésdizájn e kiadáshoz való felhasználásába. A dizájn alkalmazásáért, valamint a szöveg szakszerű tördeléséért Szalay Évának tartozunk hálával.

Mindketten szerencsések vagyunk, hogy olyan családtagjaink és barátaink vannak, akik mindvégig támogattak bennünket, az első gondolatoktól az utolsó simításokig. Az, hogy „köszönjük”, kevés. Nélkülük nem lett volna meg az erőnk, hogy befejezzük ezt a kötetet, vagy hogy ilyen örömmel és lankadatlan lelkesedéssel dolgozzunk rajta végig, ahogy tettük.

A felsoroltak egyike sem felelős a könyv bármely hibájáért, mint ahogyan az abban megjelenő véleményekért sem.

Olvasói útmutató a QR-kódokhoz és az online kiegészítő anyaghoz

A könyvhöz kapcsolódik a www.postcommunistregimes.com weblap, amely a következőket tartalmazza:

• az e-könyv szövegét angolul, 2022. júniusától magyarul;

• egy szemináriumi vázlatot tananyaggal és tizenegy PowerPoint prezentációval, amelyek egy posztkommunizmus kurzushoz készültek (MA vagy PhD szint);

• a posztkommunista rezsimek pályájának 3D-ben készült interaktív modelljét;

• egyéb kiegészítő anyagokat, köztük a függeléket (a rezsimpályákhoz kapcsolódva, amelyek vizuálisan a 7. fejezetben jelennek majd meg).

A releváns pontokon a lábjegyzetekben linkek jelennek meg a további kiegészítő anyagokhoz. A könyvben QR-kódok vannak a három különböző típusú online tartalomhoz. Az egyértelműség kedvéért minden kódot a következő keretekben helyezünk el:

A négyzetes keretbe foglalt QR-kód a szöveg online változatára utal:

A téglalappal keretezett QR-kód a szemináriumi prezentációhoz kapcsolódik:

A háromszöggel keretezett QR-kód a 3D-s interaktív modellhez kapcsolódik:

A QR-kódokat a szöveg releváns pontjain helyeztük el. A 3D modell, amely a nyomtatott könyvben statikus ábrák formájában jelenik meg, mind egy online „kezdő” formában, mind pedig egy letölthető „haladó” formában megjelenik a website-on. (A háromszöggel keretezett QR-kódok az előbbire utalnak.) A weboldal egyben tartalmazza a szerzők kontaktinformációját, életrajzát és korábbi publikációit, továbbá linkeket a műveiket ért kritikákhoz, és információt a kapcsolódó eseményekről.

Előszó

Írta Alena V. Ledeneva, a University College London professzora, a Global Informality Project alapítója

Annak idején diákkoromban, az 1980-as évek Szovjetuniójában a szociológia nem volt hivatalosan elismert tudományág. Ez nem jelentette azt, hogy az ember nem is tanulhatta. Mint a „létező szocializmusban” oly gyakran, „minden tilos volt, de bármi lehetséges”. A tajga mélyén a Szovjet Tudományos Akadémia szibériai ágának szociológusai már az 1960-as évek eleje óta folytattak szociológiai kutatásokat. A Közgazdasági Intézet társadalmi problémákkal foglalkozó osztálya számos titkos tanulmányt készített a szibériai vidék társadalmi problémáiról. Az egyik, az úgynevezett Novoszibirszk-jelentés, amely kimutatta, mekkora szakadék tátong az állítólagos eredmények és a valóságos teljesítmény között a stagnáló kommunizmusban, kiszivárgott, és 1983-ban megjelent a Washington Postban. Az informális gazdaság és informális kormányzás szovjet valósága alakította ki a gazdaságszociológiának azt az agendáját és módszertanát, amely Tatjana Zaszlavszkaja osztályán született.