Tóth András

A digitális állam információbiztonsági kihívásai

Tóth András

A digitális állam
információbiztonsági kihívásai

Budapest, 2022

A mű a TKP2020-NKA-09 számú projekt a Nemzeti Kutatási Fejlesztési
és Innovációs Alapból biztosított támogatással,
a Tématerületi Kiválósági Program 2020 pályázati program finanszírozásában valósult meg.

A kötet megjelenését a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság támogatta.

Szerző

Tóth András

Szakmai lektor

Farkas Tibor

Kiadja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem

Ludovika Egyetemi Kiadó

A kiadásért felel: Deli Gergely rektor

Székhely: 1083 Budapest, Ludovika tér 2.

Kapcsolat: kiadvanyok@uni-nke.hu

Felelős szerkesztő: Pordány Katalin

Olvasószerkesztő: Tomka Eszter

Korrektor: Pokorádi Zsófia

Tördelőszerkesztő: Tihanyi József

Nyomdai kivitelezés: Pátria Nyomda Zrt.

Felelős vezető: Orgován Katalin vezérigazgató

ISBN 978-963-531-708-0 (nyomtatott)

ISBN 978-963-531-709-7 (elektronikus PDF) | ISBN 978-963-531-710-3 (ePub)

© A szerző, 2022

© A kiadó, 2022

Minden jog védve.

Tartalom

Rövidítések jegyzéke

Szakkifejezések jegyzéke

Bevezetés

Európa és Magyarország digitalizációja

A Digitális Európa Program

Az Európai Digitális Egységes Piac

Magyarország Digitális Jólét Programja

Összefoglalás

A digitális állam kialakításának kérdései és kihívásai

Digitális kompetenciák az Európai Unióban és Magyarországon

A digitális állam alapvető elemei

Digitális kormányzati átalakítási keretrendszer

A digitális állam adatvezérelt közértékteremtése

A bizalom és a magánélet védelme a digitális államban

Összefoglalás

Biztonsági fenyegetések a digitális államban

A kiberbiztonság és az információbiztonság fogalma és tartalma

Potenciális sérülékenységek és veszélyek a digitális államban

Összefoglalás

Felhasznált irodalom

Rövidítések jegyzéke

2FA

Two-factor Authentication

kétfaktoros hitelesítés

5GK

Magyarországi 5G Koalíció

AES

Advanced Encryption Standard

fejlett titkosítási szabvány

AI/MI

Artificial Intelligence

mesterséges intelligencia

AKG

agrár-környezetgazdálkodási

API

Application Programming Interface

alkalmazásprogramozási felület

APT

Advanced Persistent Threats

fejlett tartós fenyegetések

ARP

Address Resolution Protocol

címfeloldási protokoll

ASP

Application Service Provider

alkalmazásszolgáltató

CDO

Chief Data Officer

adatvédelmi tisztviselő

CDO

Chief Digital Officer

digitális igazgató

CDN

Content Delivery Network

tartalomszolgáltató hálózat

CIO

Chief Information Officer

informatikai vezető

CSIRT

Computer Security Incident Response Team

számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoport

DAI

Dynamic ARP Inspection

dinamikus ARP-ellenőrzés

DAS

Magyarország Digitális Agrár Stratégiája

DDoS

Distributed Denial of Service

elosztott szolgáltásmegtagadás

DEFS

Digitális Egészségipar-fejlesztési Stratégia

DES

Magyarország Digitális Exportfejlesztési Stratégiája

DETB

Digitális Exportfejlesztési Tárcaközi Bizottság

DGYS

Magyarország Digitális Gyermekvédelmi Stratégiája

DiD

Defense-in-Depth

mélységi védelem

DJA

Digitális Jólét Alapcsomag

DJP

Digitális Jólét Program

DJPP

Digitális Jólét Pénzügyi Program

DMP

Digitális Munkaerő Program

DNS

Domain Name System

tartománynévrendszer

DOM

Document Object Model

dokumentum objektum modell

DOS

Magyarország Digitális Oktatási Stratégiája

DoS

Denial of Service

szolgáltatásmegtagadással járó támadás, túlterheléses támadás

DPMK

Digitális Pedagógiai Módszertani Központ

DSS

Magyarország Digitális Startup Stratégiája

EHE/CEF

Connecting Europe Facility

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

EKSZ

European External Action Service

Európai Külügyi Szolgálat

ERC/EKT

European Research Council

Európai Kutatási Tanács

ERDF/ERFA

European Regional Development Fund

Európai Regionális Fejlesztési Alap

ERP

Enterprise Resource Planning

vállalatirányítási tervezés

ESF/ESZA

European Social Fund

Európai Szociális Alap

FTP

File Transfer Protocol

fájlátviteli protokoll

G2B

Government to Business

a gazdasági szereplők és a kormányzat közötti kapcsolatok

G2C

Government to Citizens

az állampolgárok és a kormányzat közötti kapcsolatok

G2E

Government to Employees

a közszolgálatban dolgozók közötti kapcsolatok

G2G

Government to Government

közigazgatási szervek közötti kapcsolatok

G2NGO

Government to Non-governmental Organizations

a civil szervezetek és a kormányzat közötti kapcsolatok

GDPR

General Data Protection Regulation

Általános Adatvédelmi Rendelet

GÉANT

Gigabit European Academic Network Technology

gigabites európai kutatási gerinchálózat

HBONE

Hungarian Backbone

az első magyarországi internetes gerinchálózat

HPC

High Performance Computing

nagy teljesítményű számítástechnika

HTML

HyperText Markup Language

hiperszöveges jelölőnyelv

HTTP

Hyper Text Transfer Protocol

hiperszöveg-átviteli protokoll

HTTPS

Hyper Text Transfer Protocol Secure

biztonságos hiperszöveg-átviteli protokoll

I4.0 NTP

Ipar 4.0 Nemzeti Technológiai Platform

IAM

Identity and Access Management

identitás- és hozzáférés-kezelés

ICT/IKT

Information and Communication Technology

információs és kommunikációs technológia

IEC

International Electrotechnical Commission

Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság

IKER

Infokommunikációs Egységes Referenciakeret

IoT

Internet of Things

tárgyak internete

ISA²

Interoperability Solutions for Public Administrations, Businesses and Citizens

az európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldások és közös keretek

ISACA

Information Systems Audit and Control Association

Informatikai Auditorok és Ellenőrök Nemzetközi Szövetsége

ISO

International Organization for Standardization

Nemzetközi Szabványügyi Szervezet

ITS

Integrált Területfejlesztési Stratégia

JSZP

Járműszolgáltatási Platform

K+I

kutatási és innovációs

KDS

Közgyűjteményi Digitalizálási Stratégia

KKSZB

Központi Kormányzati Szolgáltatási Busz

Kkv

kis- és középvállalkozások

MAC

Media Access Control

közeghozzáférés-vezérlő

MiTM

Man-in-The-Middle

közbeékelődéses

NAV

Nemzeti Adó- és Vámhivatal

NGA

Next Generation Access

új generációs hozzáférés

NGO

Non-governmental Organization

civil szervezet

NIIF

Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Program

NTG

Nemzeti Távközlési Gerinchálózat

OECD

Organisation for Economic Co-operation and Development

Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet

OTP

One-time PIN

egyszeri PIN-kód

P2P

Peer-to-Peer

egyenrangú résztvevők együttműködésén alapuló

PKI

Public Key Infrastructure

nyilvános kulcsú infrastruktúra

PRACE

Partnership for Advanced Computing in Europe

az Európai Unió támogatásával létrehozott közös európai szuperszámítógépes infrastruktúra és együttműködés

RAT

Remote Administration Tool

távfelügyeleti eszközök

SFTP

SSH File Transfer Protocol

SSH fájlátviteli protokoll

SMS

Short Message Service

rövidüzenet-szolgáltatás

SSH

Secure Shell

biztonságos bejelentkezés távoli számítógépre egy nem biztonságos csatornán

SSL

Secure Socket Layer

védett socketréteg

SSC

Shared Service Center

szolgáltatóközpont

SSO

Single Sign-on

egyszeri bejelentkezési

SZEÜSZ

Szabályozott Elektronikus Ügyintézési Szolgáltatások

SZIP

Szupergyors Internet Program

TEN-T

Trans-European Transport Network

transzeurópai közlekedési hálózat

TLS

Transport Layer Security

szállítási réteg biztonsága

URL

Uniform Resource Locator

egységes erőforrás-helymeghatározó, webcím

VHCN

Very High Capacity Network

nagyon nagy kapacitású hálózat

VPN

Virtual Private Network

virtuális magánhálózat

XHTML

Extensible Hypertext Markup Language

bővíthető hiperszöveges jelölőnyelv

XML

Extensible Markup Language

kiterjeszthető jelölőnyelv

XSS

Cross-Site Scripting

keresztoldali szkriptelés

XXE

XML External Entities

XML külső entitások

Szakkifejezések jegyzéke

adatalany/érintett

Az a természetes személy, aki bármely meghatározott személyes adat alapján azonosított vagy egyébként – közvetlenül vagy közvetve – azonosítható. A személy különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt – közvetlenül vagy közvetve – név, azonosító jel, illetőleg egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező alapján azonosítani lehet.[1]

adatfeldolgozó

Az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely – törvényben vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusában meghatározott keretek között és feltételekkel – az adatkezelő megbízásából vagy rendelkezése alapján személyes adatokat kezel.[2]

adatfelelős

Az a közfeladatot ellátó szerv, amely az elektronikus úton kötelezően közzéteendő közérdekű adatot előállította, illetve amelynek a működése során ez az adat keletkezett.[3]

adatkezelő

Az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely – törvényben vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusában meghatározott keretek között – önállóan vagy másokkal együtt az adat kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az adatfeldolgozóval végrehajtatja.[4]

adatközlő

Az a közfeladatot ellátó szerv, amely – ha az adatfelelős nem maga teszi közzé az adatot – az adatfelelős által hozzá eljuttatott adatot honlapon közzéteszi.[5]

biometrikus adat

Egy természetes személy fizikai, fiziológiai vagy viselkedési jellemzőire vonatkozó olyan sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé teszi vagy megerősíti a természetes személy egyedi azonosítását, mint például az arckép vagy a daktiloszkópiai adat.[6]

biztonsági esemény

Minden olyan esemény, amely ténylegesen kedvezőtlen hatást gyakorol a hálózati és információs rendszerek biztonságára.[7]

bűnügyi személyes adat

A büntetőeljárás során vagy azt megelőzően a bűncselekménnyel vagy a büntetőeljárással összefüggésben, a büntetőeljárás lefolytatására, illetve a bűncselekmények felderítésére jogosult szerveknél, továbbá a büntetés-végrehajtás szervezeténél keletkezett, az érintettel kapcsolatba hozható, valamint a büntetett előéletre vonatkozó személyes adat.[8]

deepfake

A kifejezést olyan médiára (általában képre vagy videóra, de akár hangra is) használják, amelynél egy személy valamely ismertetőjegyét mesterséges intelligencia segítségével úgy változtatták meg, hogy az illető valaki másnak tűnjön.[9]

DNS-szolgáltató

Olyan szervezet, amely DNS-szolgáltatásokat nyújt az interneten.[10]

dolgok internete

Különböző, egyértelműen azonosítható elektronikai eszközök egysége, amelyek egymással egy internetalapú hálózaton keresztül kommunikálnak. A gépek a bennük található szenzorok segítségével kapcsolódnak a hálózathoz, ilyen módon osztanak meg egymással minden lényegi információt.[11]

egészségügyi adat

Egy természetes személy testi vagy szellemi egészségi állapotára vonatkozó személyes adat, ideértve a természetes személy számára nyújtott egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó olyan adatot is, amely információt hordoz a természetes személy egészségi állapotáról.[12]

exaflop teljesítmény nagyságrendű szuperszámítógép

Olyan számítógépes rendszer, amely másodpercenként tíz a tizennyolcadikon művelet (azaz 1 exaflop) elvégzésére képes, így alkalmas olyan alkalmazások futtatására, amelyek kevesebb idő alatt találnak nagy megbízhatóságú megoldásokat, illetve amelyek összetettebb problémák kezelésére képesek.[13]

fejlett digitális készségek

A Digitális Európa Program által támogatott technológiák, termékek és szolgáltatások megértéséhez, tervezéséhez, fejlesztéséhez, irányításához, teszteléséhez, bevezetéséhez, alkalmazásához és fenntartásához szükséges ismereteket és tapasztalatokat igénylő készségek és szakmai kompetenciák.[14]

felhőalapú számítástechnikai szolgáltatás

Olyan digitális szolgáltatás, amely megosztható számítástechnikai erőforrások méretezhető és rugalmas pooljához enged hozzáférést.[15]

féreg

Olyan rosszindulatú számítógépes program, amely egy hálózaton keresztül példányokat küld saját magáról a többi számítógépre.[16]

genetikai adat

Egy természetes személy örökölt vagy szerzett genetikai jellemzőire vonatkozó minden olyan személyes adat, amely az adott személy fiziológiájára vagy egészségi állapotára vonatkozó egyedi információt hordoz, és amely elsősorban az adott természetes személyből vett biológiai minta elemzéséből ered.[17]

hálózati és információs rendszerek biztonsága

A hálózati és információs rendszer arra való képessége, hogy adott bizonyossággal ellenálljon az olyan cselekményeknek, amelyek veszélyeztetik a rajtuk tárolt, továbbított vagy kezelt adatok vagy az említett hálózati és információs rendszeren nyújtott vagy rajta keresztül elérhető kapcsolódó szolgáltatások rendelkezésre állását, hitelességét, sértetlenségét és bizalmasságát.[18]

hátsó kapu

Szoftverbe (vagy ritkább esetben hardverbe) épített olyan funkció, amelynek segítségével illetéktelen személyek hozzáférnek a programhoz, a géphez vagy annak bizonyos részeihez.[19]

informatikai biztonság

Olyan előírások, szabványok betartásának eredménye, amelyek az információ elérhetőségét, sérthetetlenségét és bizalmasságát érintik, és amelyeket az informatikai rendszerekben vagy komponenseikben, valamint az informatikai rendszerek vagy komponenseik alkalmazása során biztonsági megelőző intézkedésekkel lehet elérni.[20]

innovációs tevékenység

Elsősorban olyan tevékenységeket foglal magában, amelyek közvetlenül új, módosított vagy jobb minőségű termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és kialakításmódjának megtervezésére, elkészítésére irányulnak, és amelyeknek része lehet a prototípusgyártás, a tesztelés, a demonstrációs tevékenységek, a kísérleti bevezetés, a nagy léptékű termékvalidálás és a piaci elterjesztés.[21]

kémprogram

Olyan rosszindulatú program, amely adatokat gyűjt az emberekről anélkül, hogy tudomásuk lenne róla.[22]

kiberbiztonság

A kibertérben létező kockázatok kezelésére alkalmazható politikai, jogi, gazdasági, oktatási és tudatosságnövelő, valamint technikai eszközök folyamatos és tervszerű alkalmazása, amelyek a kibertérben létező kockázatok elfogadható szintjét biztosítva a kiberteret megbízható környezetté alakítják a társadalmi és gazdasági folyamatok zavartalan működéséhez és működtetéséhez.[23]

kibervédelem

A kibertérből jelentkező fenyegetések elleni védelem, ideértve a saját kibertérképességek megőrzését.[24]

kockázat

Minden olyan észszerűen azonosítható körülmény vagy esemény, amely kedvezőtlen hatást gyakorolhat a hálózati és információs rendszerek biztonságára.[25]

kockázatelemzés

Az elektronikus információs rendszer értékének, sérülékenységének (gyenge pontjainak), fenyegetéseinek, a várható károknak és ezek gyakoriságának felmérése útján a kockázatok feltárása és értékelése.[26]

kockázatkezelés

Az elektronikus információs rendszerre ható kockázatok csökkentésére irányuló intézkedésrendszer kidolgozása.[27]

kockázatokkal arányos védelem

Az elektronikus információs rendszer olyan védelme, amelynek során a védelem költségei arányosak a fenyegetések által okozható károk értékével.[28]

közbeékelődéses támadás

Olyan, a hálózati lehallgatáshoz sokban hasonlító kibertámadás, amely során a támadó az elektronikus hírközlési hálózaton továbbított adat küldője és fogadója közé „ékelődik be”, és a továbbított információt, adatot megváltoztatja. A cél, hogy a fogadó személyt megtévessze, és tőle érzékeny információkat (pl. jelszót) szerezzen meg, amelyekkel utána visszaélhet.[29]

közérdekből nyilvános adat

A közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli.[30]

közérdekű adat

Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra, a megkötött szerződésekre vonatkozó adat.[31]

kulturális javak

Az élettelen és élő természet keletkezésének, fejlődésének, az emberiség, a magyar nemzet, Magyarország történelmének kiemelkedő és jellemző tárgyi, képi, hangrögzített, írásos emlékei és egyéb bizonyítékai – az ingatlanok kivételével –, valamint a művészeti alkotások.[32]

kutatási és innovációs tevékenység

Elsősorban olyan tevékenységeket foglal magában, amelyek új ismeretek létrehozására vagy egy új vagy jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányulnak. Ez magában foglalhatja az alapkutatást, az alkalmazott kutatást, technológiák fejlesztését és integrálását, kis léptékű prototípusokkal laboratóriumi vagy szimulált környezetben végzett tesztelést, demonstrációs tevékenységeket és validálást.[33]

külföldi minősített adat

Megjelenési formájától függetlenül az Európai Unió valamennyi intézménye és szerve, továbbá az Európai Unió képviseletében eljáró tagállam, a külföldi részes fél vagy nemzetközi szervezet által készített és törvényben kihirdetett nemzetközi szerződés vagy megállapodás alapján átadott olyan adat, amelyhez történő hozzáférést az Európai Unió intézményei és szervei, az Európai Unió képviseletében eljáró tagállam, más állam vagy külföldi részes fél, illetve nemzetközi szervezet minősítés keretében korlátozza.[34]

különleges adat

A személyes adatok különleges kategóriáiba tartozó minden adat, azaz a faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint a genetikai adatok, a természetes személyek egyedi azonosítását célzó biometrikus adatok, az egészségügyi adatok és a természetes személyek szexuális életére vagy szexuális irányultságára vonatkozó személyes adatok.[35]

nemzeti minősített adat

A minősítéssel védhető közérdekek körébe tartozó, a minősítési jelölést az e törvényben, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban meghatározott formai követelményeknek megfelelően tartalmazó olyan adat, amelyről – a megjelenési formájától függetlenül – a minősítő a minősítési eljárás során megállapította, hogy az érvényességi időn belüli nyilvánosságra hozatala, jogosulatlan megszerzése, módosítása vagy felhasználása, illetéktelen személy részére hozzáférhetővé, valamint az arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tétele a minősítéssel védhető közérdekek közül bármelyiket közvetlenül sérti vagy veszélyezteti (a továbbiakban együtt: károsítja), és tartalmára tekintettel annak nyilvánosságát és megismerhetőségét a minősítés keretében korlátozza.[36]

nyílt adat

Olyan adat, amely bárki által szabadon felhasználható, újrafelhasználható és terjeszthető.[37]

nyílt kormányzati (állami) adat

A nyílt adat valamely kormány által került előállításra.[38]

online piactér

Olyan digitális szolgáltatás, amely a fogyasztók és/vagy kereskedők számára lehetővé teszi, hogy az online piactér weboldalán vagy valamely kereskedőnek az online piactér által nyújtott számítástechnikai szolgáltatásokat felhasználó weboldalán keresztül online adásvételi vagy szolgáltatási szerződéseket kössenek.[39]

reklámprogram

Olyan szoftver, amely egy számítógépen automatikusan hirdetéseket játszik le, jelenít meg vagy tölt le.[40]

rosszindulatú program

Olyan szoftver, amelyet a számítógépek károsítására hoztak létre. A rosszindulatú programok bizalmas jellegű adatokat lophatnak a számítógépről, fokozatosan lelassíthatják a számítógépet, vagy akár hamis e-maileket is küldhetnek a felhasználó e-mail-fiókjából az ő tudta nélkül.[41]

személyes adat

Az érintettre vonatkozó bármely információ.[42]

tartománynévrendszer (DNS)

Olyan hierarchikusan felépülő elnevezési rendszer, amely a hálózatban tartománynév-lekérdezéseket szolgál ki.[43]

trójai program

Olyan kártékony program, amely hasznos alkalmazásként tünteti fel magát, de árt a számítógépnek, vagy a telepítést követően ellopja a felhasználó adatait.[44]

vírus

Olyan kártékony számítógépes program, amely önmagát másolja, és megfertőzi a számítógépet.[45]

zsarolóprogram

Olyan rosszindulatú szoftver, amely korlátozza a megfertőzött számítógéphez a hozzáférést, a feloldást pénz megfizetéséhez kötve. Az áldozat gépét általában fertőzött e-mail-csatolmánnyal, applikációval vagy külső hardware-eszközön keresztül fertőzi meg.[46]

Bevezetés

Az elmúlt évtizedekben végbement technológiai fejlődéseknek köszönhetően egyre szélesebb körben terjedtek el a digitális technológiák. Ezek a technológiák komoly hatással vannak a mindennapi életünkre, a munkánkra, és sokkal több mindenre képesek, mint amire jelenleg használjuk őket. Ahhoz, hogy ezeket a képességeket a lehető legjobban ki tudjuk használni, az abban rejlő előnyöket a hasznunkra tudjuk fordítani, a rendelkezésre álló technológiákat elérhetővé kell tenni mind a lakosság, mind a vállalati szektor, illetve a közigazgatás és a kormány számára is. Ehhez elsősorban komoly kapacitásnövelésre van szükség, ami biztosítja a különböző szinten megjelenő felhasználók mindegyikének a hozzáférést a meglévő technológiákhoz, szolgáltatásokhoz.

Jelen monográfia a digitális állam információbiztonsági kihívásait tárgyalja. Azonban ahhoz, hogy ezeket a kihívásokat megértsük, először magával a digitális állam koncepciójával kell tisztában lennünk. A digitális állam fogalmát Magyarországon a 2013-ban kiadott Nemzeti Infokommunikációs Stratégia, az infokommunikációs szektor fejlesztési stratégiája fogalmazta meg. A stratégia alapján a digitális állam feladata „a kormányzat működését támogató belső IT, a lakossági és vállalkozói célcsoportnak szóló elektronikus közigazgatási szolgáltatások, illetve az állami érdekkörbe tartozó egyéb elektronikus (pl. egészségügyi, oktatási, könyvtári, kulturális örökséghez kapcsolódó vagy az állami adat- és információs vagyon megosztását célzó) szolgáltatások, valamint e szolgáltatások biztonsági hátterének biztosítása”. A digitális állam megfelelő működéséhez elengedhetetlen a minden követelményt kielégítő digitális infrastruktúrák megléte, valamint a lakosság folyamatos képzésével a digitális kompetenciák kialakítása. A digitális infrastruktúrák azok a hírközlési infrastruktúrák, amelyek biztosítják a digitális szolgáltatások nyújtásához és igénybevételéhez szükséges sávszélességet, valamint a folyamatos rendelkezésre állást a hálózat valamennyi szegmensében (gerinc-, körzet- és helyi hálózat). A digitális kompetenciák „a lakosság, a mikro- és kisvállalkozások, illetve a közigazgatásban dolgozók digitális kompetenciáinak fejlesztése, az elsődleges (digitális írástudatlanság) és másodlagos (alacsony szintű használat) digitális megosztottság mérséklése, illetve a tartósan leszakadók részesítése a digitális ökoszisztéma előnyeiből (eBefogadás)”. A megfelelő infrastrukturális környezet, valamint a kompetenciák megteremtéséhez elengedhetetlen egy erős digitális gazdaság kialakítása. A digitális gazdaság „egyrészt a szűkebben értelmezett infokommunikációs szektor, másrészt az általa biztosított elektronikus (kereskedelmi, banki stb.) szolgáltatásokat igénybe vevő vállalkozások külső és belső informatikai rendszereinek fejlesztése, illetve az infokommunikációs fejlesztésekre és az információs és kommunikációs technológiákon alapuló fejlesztésekre irányuló kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenység ösztönzése”.[47]

A monográfia a jelenleg hatályos jogszabályi környezetet, valamint a hazai és nemzetközi digitalizációs programok jellemzőit foglalja össze. A vizsgált szabályozói környezet segít megérteni a digitális államhoz kapcsolódó egyes fogalmakat, a különböző keretrendszereket és stratégiai célokat, ezt követően az Európai Unió és Magyarország digitális kompetenciájának szintjét ismerteti. Ehhez a jelenleg rendelkezésre álló uniós jelentések és statisztikák nyújtanak megfelelő ismereteket, ezek alapján összehasonlíthatók a különböző területek, amelyek befolyásolják a digitális állam megfelelő működését úgy, mint például a széles sávú hozzáférés, az információs és kommunikációs szakemberek és a technológiák alkalmazása, valamint az e-kormányzatban alkalmazott egyes szolgáltatások száma, kihasználtsága. A monográfia alaptémájaként megvizsgáljuk azokat a területeket, amelyek potenciális fenyegetéseknek vannak kitéve a digitális térben. Ennek alapján a bizalom kialakításának és fenntartásának a lehetőségét, valamint a magánélet védelmét elemzi a szerző. Ezt követően az utolsó fejezet ismerteti a napjainkra jellemző támadási vektorokat és lehetséges védelmi megoldásokat, amelyek a digitális állam működését, az azt működtető információs és kommunikációs hálózatokat, valamint a lakosságot mint felhasználót fenyegetik.

A monográfia a témából adódóan számos olyan kifejezést tartalmaz, amelynek nincs pontos magyar megfelelője, így azokat első előfordulásuk során a szerző megmagyarázza, majd azok angol nyelvű megfelelőjét vagy annak rövidítését alkalmazza a szaknyelvnek megfelelés céljából. A kiadvány egy összefoglaló mű, célja megválaszolni azokat az alapvető kérdéseket, hogy a digitális államoknak milyen kihívásokkal kell szembenézniük a személyes és az egyéb érzékeny adatok védelme érdekében, valamint hogy melyek azok a potenciális fenyegetések, amelyek veszélyeztetik az adatok, a hálózatok védelmét, illetve a teljes digitális állam működését.

Európa és Magyarország digitalizációja

A napjainkra jellemző digitalizáció eredményeinek és az azokból fakadó lehetőségeknek a lehető legjobb kihasználására van szükség a digitális államokban. Ez azt jelenti, hogy mind kormányzati, mind vállalati, mind lakossági szinten elérhetővé kell tenni az új digitális szolgáltatásokat, ahhoz megfelelő technikai, technológiai hátteret kell biztosítani, valamint a lakosság körében olyan képességeket kell fejleszteni, amelyek hozzájárulnak e megoldások lehető leghatékonyabb kihasználásához. Ennek kialakítása és biztosítása érdekében hozta létre az Európai Parlament és a Tanács a Digitális Európa elnevezésű programot, amelynek az a célja, hogy az európai társadalmak és gazdaságok digitális transzformációjának felgyorsítása érdekében előremozdítsa a legmodernebb technológiák széles körű bevezetését.

A Digitális Európa Program[48]

A Digitális Európa Programot létrehozó Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/694 számú rendeletét a Digitális Európa program létrehozásáról és az (EU) 2015/2240 határozat hatályon kívül helyezéséről 2021. április 29-én fogadták el. A rendelet a 2021 és 2027 közötti időszakra határoz meg célokat és feladatokat az unió és a tagállamok részére, és kimondja, hogy a program nem egy kutatás-fejlesztési program, hanem a már meglévő eredmények és kialakított technológiák beillesztésére fókuszál, ezzel támogatva a lakosság, a vállalkozások, a közigazgatás és a kormány mindennapi tevékenységeit. A program alapvető célja az európai gazdaság, az ipar és a társadalom digitális transzformációjából fakadó előnyök kihasználása, azok eljuttatása a polgárokhoz, a közigazgatásokhoz és a vállalkozásokhoz az egész unióban. Szintén kiemelt cél Európa versenyképességének javítása a globális digitális gazdaságban, illetve a határokon átnyúló támogatások és erősebb uniós hozzájárulások révén az unió stratégiai autonómiájának megerősítése, a meglévő digitális szakadékok áthidalása az egész unióban. A program kialakítása során megállapították, hogy azt csak más uniós programokkal szoros koordinációban lehet végrehajtani. Mindezek alapján a következő sarokpontokat határozták meg a rendelet megalkotása során:

–a digitális technológia kulcsterületein Európa kapacitásainak megerősítése és előmozdítása széles körű bevezetés révén;

–a magánszektorban és a közérdekű területeken Európa kulcsfontosságú digitális technológiái terjesztésének és elterjedésének kiszélesítése, előmozdítva a digitális transzformációt és a digitális technológiákhoz való hozzáférést.

A rendelet a program öt egyedi, egymással összefüggő célkitűzést határoz meg, ezek a következők:

–nagy teljesítményű számítástechnika;

–mesterséges intelligencia;

–kiberbiztonság és bizalom;

–fejlett digitális készségek;

–digitális kapacitások telepítése, legjobb felhasználása és interoperabilitás.

Nagy teljesítményű számítástechnika

A nagy teljesítményű számítástechnika (High Performance Computing – HPC) vonatkozásában egy integrált, keresletorientált és alkalmazásvezérelt szuper-számítástechnikai és adat-infrastruktúra telepítését, uniós szintű összehangolását és működtetését kell megvalósítani. Az infrastruktúrának mindenki számára könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, függetlenül attól, hogy melyik tagállamban található. Alkalmasnak kell lennie a különböző kutatások támogatására, magas biztonság és adatvédelem mellett biztosítania kell minden olyan hardvert, szoftvert, összeköttetést, alkalmazást és szolgáltatást, valamint digitális készséget, amely szükséges a kutatás és innováció eredményeképpen létrejött, felhasználásra kész, működőképes technológia telepítéséhez egy integrált uniós HPC-ökoszisztéma kiépítése érdekében. Célként rögzítették a kvantuminformatikai technológiák és a modern számítástechnika-tudomány kutatási infrastruktúrák integrációját, ezzel az exaflopot (másodpercenként 10^18 műveletet) meghaladó teljesítmény nagyságrendű infrastruktúra telepítését és működtetését, valamint az ilyen telepítéshez szükséges hardver és szoftver unión belüli fejlesztésének ösztönzését.

A rendeletben meghatározott célokat és feladatokat a Tanács (EU) 2018/1488 rendeletével az európai nagy teljesítményű számítástechnikai közös vállalkozás létrehozásáról összhangban kell végrehajtani és megvalósítani. Ennek megfelelően és a fentiekkel összhangban a vállalkozás küldetése egy világszínvonalú integrált szuperszámítógépes és adat-infrastruktúra kifejlesztése, működésbe helyezése, bővítése és fenntartása az unióban, valamint egy versenyképes és innovatív ökoszisztéma kialakítása és támogatása a nagy teljesítményű számítástechnika vonatkozásában. Mindezek eléréséhez meghatározták az általános és a konkrét célokat, valamint a megvalósításhoz szükséges tevékenységeket.

Általános célok:

–hozzáférés biztosítása az unióhoz vagy a Horizont 2020-hoz társult országok kutatói és tudományos közössége, ipara – ezen belül a kis- és középvállalkozások (kkv) – és közszektora számára az elérhető legjobb, versenyképes, nagy teljesítményű számítástechnikai és adat-infrastruktúrához, valamint a hozzá kapcsolódó technológiák fejlesztésének, illetve különféle területeken történő alkalmazásának a támogatása;

–keret biztosítása egy világszínvonalú, exaflophoz közelítő teljesítményű integrált, keresletorientált és felhasználóközpontú szuperszámítógépes és adat-infrastruktúra beszerzéséhez az unióban;

–uniós szintű koordináció és megfelelő pénzügyi források biztosítása az említett infrastruktúra fejlesztésének és beszerzésének támogatásához, amely elsősorban kutatási és innovációs célokból fog rendelkezésre állni az állami és a magánszektor felhasználói számára;

–olyan ambiciózus kutatási és innovációs menetrend támogatása, amely az unióban egy világszínvonalú, nagy teljesítményű – exaflop vagy azt meghaladó teljesítményű – számítástechnikai ökoszisztémát fejleszt ki és tart fenn, amely kiterjed a tudományos és ipari értéklánc minden szegmensére – ideértve az alacsony teljesítményű processzor- és köztesszoftver-technológiákat, az algoritmusokat és a kódtervezést, az alkalmazásokat és a rendszereket, a szolgáltatásokat, a mérnöki munkát, valamint a gyakorlati ismereteket és a készségeket is – a szuperszámítógépek következő generációjára való felkészülés céljából;

–az unióban született kutatási és innovációs eredményeknek a tudományos, az ipari – ideértve a kkv-kat is – és a közszférabeli felhasználók körében való elterjedésének és szisztematikus használatának elősegítése.

Konkrét célok:

–a tagállami és uniós stratégiák összehangolása egy koordinált európai nagy teljesítményű számítástechnikai stratégia keretében, továbbá hozzájárulás a közpénzből finanszírozott támogatás eredményességéhez a felesleges párhuzamosságok és az erőfeszítések szétaprózódásának elkerülése révén;

–az uniós források, a nemzeti források és a magánberuházások összevonása, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikába irányuló beruházásoknak a globális versenytársakéhoz összehasonlítható szintre hozatala;

–a tudományos kiválóságnak, valamint az ipar és az állami szektor digitalizálásának alapvető összetevőjeként és az unión belüli gazdasági növekedés és foglalkoztatásnövekedés megteremtését szolgáló innovációs képességek és globális versenyképesség megerősítése érdekében az uniót behálózó világszínvonalú, integrált, a különféle felhasználói igényeknek való megfeleléshez szükséges architekturális változatossággal rendelkező szuperszámítógépes és adat-infrastruktúra létrehozatala és üzemeltetése;

–hozzáférés biztosítása a nagy teljesítményű számítástechnikán alapuló infrastruktúrákhoz és szolgáltatásokhoz a tudományos és a kutatóközösség, valamint az ipar – ezen belül a kkv-k – és az állami szektor felhasználóinak széles köre, továbbá új és kialakulóban lévő, nagy adat- és számításigényű alkalmazások és szolgáltatások számára;

–világszínvonalú, nagy teljesítményű – exaflop vagy azt meghaladó teljesítményű – számítógépes technológiák unión belüli kifejlesztésének támogatása, ideértve az alacsony teljesítményű mikroprocesszorokat és a kapcsolódó köztesszoftver-technológiákat, továbbá a rendszerbe való, közös tervezésen alapuló megközelítésen keresztül történő integrációjukat, valamint e technológiák különféle nagy léptékű és újonnan létrejövő alkalmazási területeken való elterjedésének elősegítése;

–a kutatás-fejlesztés és az exaflop teljesítmény nagyságrendű szuper-számítástechnikai rendszerek megvalósítása közötti szakadék megszüntetése az unió digitális technológiai ellátási láncának megerősítésével, valamint annak lehetővé tételével, hogy a közös vállalkozás világszínvonalú szuperszámítógépeket szerezhessen be, esetlegesen európai technológiák beépítésével;

–a világ élvonalába kerülés érdekében kiemelkedő teljesítmény biztosítása a nagy teljesítményű számítástechnikai alkalmazások terén a programkódok, alkalmazások, valamint a nagy teljesítményű számítástechnika által lehetővé tett egyéb nagy léptékű, illetve újonnan létrejövő, vezető piaci alkalmazási területek közös tervezésen alapuló megközelítés keretében való fejlesztése és optimalizálása, egyrészt a nagy teljesítményű számítástechnika felhasználására irányuló kiválósági központok támogatása, másrészt a nagy adathalmazokat kezelő alkalmazásokra és szolgáltatásokra irányuló, a nagy teljesítményű számítástechnikán alapuló, különféle tudományos és ipari területeket érintő, nagyszabású demonstrációs és kísérleti projektek támogatása révén;

–a regionális, nemzeti és európai nagy teljesítményű szuperszámítógépek és más számítástechnikai rendszerek, adatközpontok, valamint kapcsolódó szoftverek és alkalmazások hálózatba kapcsolása és összekötése a PRACE[49]-vel; és

–a GÉANT[50]-hálózattal együttműködésben;

–az ipar – különösen a kkv-k – innovációs potenciáljának növelése nagy teljesítményű, fejlett számítástechnikai infrastruktúrák és szolgáltatások alkalmazásával, nagy teljesítményű számítástechnikai kompetenciaközpontok uniószerte történő létrehozása és különösen ezek hálózatba kapcsolása és összehangolása révén;

–a nagy teljesítményű számítástechnika megértésének javítása, valamint hozzájárulás a nagy teljesítményű számítástechnika területén tapasztalható unióbeli készséghiány csökkentéséhez tájékoztatás, képzés és a gyakorlati ismeretek elterjesztése révén;

–a nagy teljesítményű számítástechnika alkalmazási körének kibővítése.

A közös vállalkozásnak a fenti célokat a következő három tevékenyégi kör révén kell megvalósítania:

–a közös vállalkozás működtetését és irányítását célzó általános adminisztratív tevékenységek;

–a világszínvonalú szuperszámítógépek és adat-infrastruktúrák beszerzésére, üzembe helyezésére, összekapcsolására, üzemeltetésére, valamint a hozzáférésiidő-gazdálkodásra irányuló tevékenységek;

–a szuperszámítógépes szoftver- és hardvertechnológiákra és exaflop teljesítmény nagyságrendű szuperszámítógépes rendszerekbe való beépítésükre, továbbá a fejlett alkalmazásokra, szolgáltatásokra és eszközökre, valamint készségekre és gyakorlati ismeretek felhalmozására irányuló innovációs ökoszisztéma létrehozását szolgáló kutatási és innovációs menetrendet támogató tevékenységek.[51]

Mesterséges intelligencia

A mesterséges intelligencia (MI) célkitűzése esetében alapvető cél a már meglévő és a jövőben kialakítandó algoritmuskönyvtárak és kapacitások megosztása, a már meglévő ismeretek átadása. Ehhez közös európai adattereket kell létrehozni, amelyek lehetővé teszik, hogy minden tagállamból elérhetővé váljanak a meglévő adatok, amelyek ezáltal felhasználhatóvá válnak minden, MI-hez kapcsolódó tevékenység számára. Ehhez elengedhetetlen, hogy a meglévő adatok interoperábilisak legyenek, azaz azokat olyan formában kell tárolni, hogy az minden felhasználó számára olvasható, értelmezhető legyen mind az állami, mind a magánszektoron belül. Az algoritmuskönyvtárak lehetővé teszik, hogy valamennyi potenciális európai felhasználó számára elérhetők legyenek a már kifejlesztett algoritmusok, ezzel támogatva, hogy képesek legyenek azonosítani a számukra leginkább alkalmas megoldásokat, és hozzáférni azokhoz. A rendelet kimondja, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani az említett kapacitásokhoz való hozzáférés biztosítására valamennyi vállalkozás, különösen a kkv-k és a startupok, valamint a civil társadalom, a nonprofit szervezetek, a kutatóintézetek, az egyetemek és a közigazgatások számára. Szorosan kapcsolódik ehhez az egyes tagállamokban már meglévő, az MI-vel kapcsolatos tesztelési és kísérleti létesítmények megerősítése és hálózatba kapcsolása, amivel növelhető az európai társadalom és gazdaság számára elérhető lehetőségek száma, ezzel komoly előnyöket érhetnek el világszinten. Ehhez világszínvonalú referencialétesítmények szükségesek, amelyek célja a valós körülmények közötti tesztelés és kísérletezés. Ezekben az eljárásokban az MI olyan alapvető ágazatokban történő alkalmazására koncentrálva járnak el, mint az egészségügy, a Föld- és környezetvédelmi monitoring, a közlekedés és a mobilitás, a biztonság, a gyártás és a pénzügyek, valamint egyéb közérdekű területek. Ehhez olyan létesítményeket kell létrehozni, amelyek jelentős számítástechnikai és adatkezelési eszközökkel, valamint az MI-hez kapcsolódó legújabb technológiákkal vannak felszerelve. Szintén kiemelt figyelmet kapott az MI-n alapuló megoldások elterjedésének előmozdítása a közérdekű területeken és a társadalomban. Az 1. ábrán az Európai Unió mesterségesintelligencia-fejlesztésre tervezett összegei láthatók, illetve az eddigi fejlesztések eredményeként megjelenő ipari és személyi robotok előállításának részesedése a világ egyéb területeihez képest.

1. ábra: A mesterséges intelligencia és az EU számokban

Forrás: Európai Bizottság: Kiválóság és bizalom a mesterséges intelligencia terén, 2021

Kiberbiztonság és bizalom

A Digitális Európa Program célja, hogy fejlett kiberbiztonsági berendezések, eszközök és adatinfrastruktúrák kiépítése és beszerzése valósuljon meg az adatvédelmi jogszabályok és az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartásával, ezzel biztosítva, hogy az unió kiberbiztonsága és stratégiai autonómiája egységesen magas szintre kerüljön és folyamatosan biztosított legyen. Támogatja a kiberbiztonsággal kapcsolatos európai ismeretek, kapacitások és készségek lehető legjobb módon történő felhasználását, valamint a legjobb gyakorlatok megosztásait az egyes tagállamok között. Mindegyik alapvető fontosságú a kritikus infrastruktúrák és a digitális egységes piac védelme vonatkozásában. Ezek a tevékenységek olyan beruházásokat vonnak maguk után, mint például a kvantumlétesítményekbe és a kiberbiztonságot szolgáló adatforrásokba, a kibertérbeli helyzetismeretbe, valamint egyéb olyan eszközökbe történő befektetések, amelyeket az állami és a magánszektor rendelkezésére kell bocsátani egész Európában.