DR. DANIEL G. AMEN

A BOLDOGSÁG
EGY SZOKÁS

Ismerd meg agytípusod és
alkosd meg saját boldogságstratégiád

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Dr. Daniel G. Amen / You Happier

Tyndale House Publishers, Carol Stream, Illinois, USA, 2022

Visit Daniel G. Amen, MD, at danielamenmd.com.

Fordította

Angi Emese

Szerkesztette

Bokros Judit

Szaklektor

Dr. Csomai Zita

Copyright © Daniel G. Amen, MD, 2022

Hungarian translation © Angi Emese, 2022

Hungarian edition © GLB Könyvkiadó Kft., 2022

Cover design © GLB Könyvkiadó Kft., 2022

Author photo © Lesley Bohm, 2013

Original design by Julie Chen

Interior illustration of saffron copyright © Morning Glory/Shutterstock

Interior photograph of raccoon copyright © Sonsedska Yuliia/Shutterstock.

Interior photographs, including brain scans and illustrations, provided by author and used with permission.

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

A könyvben olvasható információk csupán tájékoztató jellegűek, nem pótolják egyetlen egészségügyi probléma diagnózisát, kezelését sem. Nem helyettesíthetik a képzett egészségügyi szakemberrel folytatott konzultációt. E könyv tartalma csupán segítséget nyújt egy egészségügyi szakember által előírt észszerű és felelős kezelési programhoz. A szerző és a kiadó semmiféle felelősséget nem vállal a könyv tartalmának félreértelmezéséért vagy téves alkalmazásáért.

GOOD LIFE BOOKS, BUDAPEST

Felelős kiadó Eitner Noémi és Melher Viktor igazgatók

Műszaki vezető Horányi Laura

Főszerkesztő Melher Viktor

Tipográfia Madarász György

Borítót készítette eyelab.dk

Elektronikus változat
Békyné Kiss Adrien

EPUB ISBN 9786156455284

MOBI ISBN 9786156455291

Tartalom

Bevezetés

1. A boldogság hét titka, amiről senki nem beszél

1. RÉSZ: AGYTÍPUSOK ÉS BOLDOGSÁG

2. A boldogság helye az agyban

3. Bevezetés az agy tipológiájába

4. A kiegyensúlyozott agytípus – A boldogságközpontok és a neurokémiai egyensúly

5. A spontán agytípus – A prefrontális kéreg és a dopamin

6. A kitartó agytípus – Az agy sebességváltója és a szerotonin

7. Az érzékeny agytípus – A limbikus rendszer, az oxitocin és az endorfinok

8. Az óvatos agytípus – A szorongásközpont és a GABA

2. RÉSZ: A BOLDOGSÁG BIOLÓGIÁJA

9. A boldogságérzést veszélyeztető tényezők – Tizenegy stratégia az agyműködés optimalizálására

10. Boldogságot hozó készítmények – Jó közérzet természetesen

11. Étrend a boldogságért – „Boldog” ételek, „szomorú” ételek

3. RÉSZ: A BOLDOGSÁG PSZICHOLÓGIÁJA

12. Boldogság és idegrendszer – A boldogságérzést fokozó gyakorlatok

13. A pozitív gondolkodás fejlesztése – Keresd a jót!

4. RÉSZ: BOLDOGSÁG ÉS TÁRSADALOM

14. Boldog társas kapcsolatok – A boldog kapcsolatok tudománya

15. Boldogság a világ körül – Mit tanítanak a különböző kultúrák a boldogságról?

5. RÉSZ: A BOLDOGSÁG SPIRITUÁLIS VETÜLETE

16. Tisztánlátás – Alapértékek, rendeltetés és célok a Boldogság Négy Körében

Összegzés: Boldogság a mindennapokban

Köszönetnyilvánítás

A szerzőről

Bevezetés

Ezt a könyvet olyan időszakban írom, amikor a világ felbolydult, az amerikaiak pedig 50 éve nem voltak ennyire boldogtalanok.1 Bőven van okuk erre: 2021 júliusától az Egyesült Államokban több mint 30 millióan fertőződtek meg COVID–19-vírussal, és több mint 600 000 amerikai halt meg a világjárványban, amely társadalmi elszigeteltséget, bánatot és félelmet hozott az ország szinte valamennyi háztartásába. Ha hozzávesszük az ezt követő magas munkanélküliségi rátát, a romokban heverő gazdaságot és az állandó politikai megosztottságot, láthatjuk, hogy miért kényszerültünk térdre érzelmileg. Az egész amerikai társadalom annyira stresszesnek és boldogtalannak érzi magát, hogy drámaian megemelkedett az antidepresszánsok, szorongásoldó gyógyszerek és altatók felírása iránti igény.2 A 2020-as év elején a depressziósok, a boldogtalan emberek aránya megháromszorozódott: a már eleve rekordmagas 8,5 százalékról néhány hónappal később ijesztően magasra, 27,8 százalékra emelkedett.3 A statisztika rémisztő, pedig megérdemeljük, hogy boldogok legyünk, és még akkor is fenntartható a boldogság állapota, ha úgy tűnik, hogy a világ összeomlik körülöttünk.

Ezt tapasztalatból tudom. 2021-ben egyértelművé vált számomra, hogy az emberek érzelmileg sérültek a világjárvány idején, ezért elindítottam egy 30 napos online boldogságkihívást, amely elképesztően sok, 32 000 résztvevőt vonzott. (Te is teljesítheted a kihívást a 30DayHappinessChallenge.com oldalon.) A kihívás minden napján tudományosan alátámasztott tippeket és stratégiákat osztottam meg, amelyek fokozzák a boldogságérzetet, és elősegítik a pozitív gondolkodást. Néhányat közülük ebben a könyvben is olvashatsz. Látni akartam, hogy a résztvevők mennyit képesek fejlődni a kihívás során, ezért megkértem őket, hogy töltsék ki az Oxford Happiness Questionnaire-t (Oxfordi Boldogságmérő Kérdőív), egy elismert tesztet, amely 1-től 6-ig terjedő skálán ad eredményt.4 (A 35. oldalon további információkat találsz erről a kérdőívről, amelyet a 30 napos boldogságkihívás keretében ki is tölthetsz.) A résztvevők kétszer töltötték ki a kérdőívet, egyszer a program elején és egyszer a végén. Az első napon a résztvevők átlagos pontszáma 3,58 volt, ami azt jelenti, hogy „nem különösebben boldogok”. A tanfolyamot befejezők körében az átlagos pontszám a 30. napon azonban 4,36-ra ugrott. Ez 22 százalékos javulás, és azt jelenti, hogy „meglehetősen boldogok, inkább boldogok”! Még lenyűgözőbb az a tény, hogy ők maguk úgy érzékelték, boldogságszintjük 32 százalékkal nőtt. Ezt mindössze napi 10–15 perc ráfordítással érték el. Ez nemcsak azt mutatja, hogy a boldogságérzés fejleszthető, hanem azt is, hogy gyorsan lehet eredményt elérni. Az egyik résztvevő egy hozzászólásban ezt írta: „Harminc nappal ezelőtt nagyon szerencsétlen, reménytelen és depressziós voltam! Ez a program szó szerint átalakította az életemet, és nemcsak elviselhetővé tette, hanem ÖRÖMTELIVÉ is.”

Szeretném, ha te is elérnéd ezt. A következő oldalakon megtudhatod, hogyan.

1. FEJEZET

A BOLDOGSÁG HÉT TITKA, AMIRŐL SENKI NEM BESZÉL

„A siker nem a boldogság kulcsa. A boldogság a siker kulcsa.”

ALBERT SCHWEITZER, SEBÉSZ, MISSZIONÁRIUS, NOBEL-BÉKEDÍJAS

Ellentétben azzal, amit a legtöbben gondolnak, a boldogság nem a gazdagok, híresek, szerencsések vagy szép emberek kiváltsága. Sokukat kezeltem már, és néhányan közülük a legboldogtalanabb emberek közé tartoznak, akiket valaha ismertem. Nem kell nyerned a genetikai lottón ahhoz, hogy jó kedélyállapottal légy megáldva, és nem vagy arra kárhoztatva, hogy mindig levertnek érezd magad, ha az élet nem úgy alakul, ahogy szeretnéd. Ha ismered a boldogság hét titkát, amiről senki nem beszél, a gyakorlati idegtudomány segítségével megtanulhatod, hogyan generálj következetesen pozitív érzéseket függetlenül a korodtól, a jövedelmedtől vagy az aktuális helyzetedtől.

Miért kell odafigyelnünk a boldogságérzetünkre? Pszichiáterként írtam már szorongásról, depresszióról, bipoláris zavarról, figyelemhiányos hiperaktivitás-zavarról (ADHD), öregedésről, erőszakról, elhízásról, memóriavesztésről, szerelemről, szülői szerepvállalásról és egyéb fontos témákról. A legtöbben mégis azért jönnek hozzánk az Amen Klinikára, mert boldogtalanok. A mentális és fizikai egészség megszerzésének és megőrzésének az az alapja, ha segítünk az embereknek boldogabbá válni a mindennapokban. Kiterjedt kutatások igazolják, hogy összefüggés van a boldogság és az alacsonyabb pulzusszám, illetve az alacsonyabb vérnyomás között, a szív pedig általában véve egészségesebb. A boldogabb emberek kevésbé fertőződnek meg, alacsonyabb a kortizolszintjük (stresszhormonszint), és kevesebb fájdalmat éreznek. Hosszabb életűek, jobb minőségű kapcsolatokkal rendelkeznek, és a karrierjük is sikeresebb. Ráadásul a boldogság „ragályos”, mert a boldog emberek általában másokat is boldogabbá tesznek.1

Az egyik kedvenc rövid videómat Dennis Prager készítette, minden páciensemnek ajánlom. Why Be Happy (Miért legyünk boldogok?) című filmjében azt mondja, hogy a boldogság erkölcsi kötelesség. Hogy boldog vagy-e, vagy sem, és ami a legfontosabb, hogy úgy viselkedsz-e, mint aki boldog, az önzetlenséget jelent, és nem önzést. Arról van szó, hogy miként befolyásoljuk mások életét… Kérdezz meg bárkit, akit boldogtalan szülő nevelt fel, hogy a boldogság erkölcsi kérdés-e, vagy sem; biztosíthatlak, hogy a válasz „igen” lesz. Neked se jó, ha boldogtalan szülő nevel fel, ha a házastársad vagy a gyereked boldogtalan, vagy ha a kollegáid boldogtalanok.2

A BOLDOGSÁGGAL KAPCSOLATOS HAZUGSÁGOK

Mielőtt rátérnék arra, hogyan használhatjuk az idegtudományi ismereteket a boldogság eléréséhez, és leleplezném a hét titkot, ismerjük fel a boldogságérzethez kacsolódó hazugságokat. A marketingesek anyagi haszonszerzés céljából évtizedek óta mossák az agyunkat azt a képzetet keltve, hogy éppen azoktól a dolgoktól leszünk boldogok, amelyek valójában ártalmasak, károsítják az agyunkat, rombolják az elménket, fokozzák a depressziót, és boldogtalanná tesznek minket.

1. hazugság: Az tesz boldoggá, ha valamiből egyre több van (szerelem, szex, hírnév, drogok stb.). Ha nem vigyázol, minél nagyobb örömet okoznak neked ezek a dolgok, annál többre lesz szükséged belőlük a jövőben, hogy továbbra is boldoggá tegyenek. Ezt nevezzük hedonikus adaptációnak. Az agyad alkalmazkodni fog a nagy élvezetekhez, így minden alkalommal nagyobb mennyiségre lesz szükséged, hogy ugyanazt a hatást érd el, akárcsak a kokainfogyasztásnál. Az egyre több örömteli élmény hajszolása gyakran vezet depresszióhoz, mert kimeríti az agy örömközpontjait, amelyekről a későbbiekben még lesz szó. Ezt a jelenséget többször megfigyeltem olimpiai és profi sportolóknál, filmsztároknál és zenészeknél, akik soha nem tanulták meg uralni elméjüket.

2. hazugság: A „Don’t Worry, Be Happy” (Ne aggódj, légy boldog) gondolkodásmód, amelyet 1988-ban Bobby McFerrin népszerűsített egy Grammy-díjas dallal. Ez a gondolkodásmód azonban boldogtalanná tesz, és hamar megöl. A valaha publikált egyik leghosszabb időtartamú kutatás szerint a „Ne aggódj, légy boldog” hozzáállású emberek korán meghalnak balesetekben és megelőzhető betegségekben.3 A jó döntéshozatalhoz szükséges a megfelelő mértékű szorongás. Ezért nem rohangálunk az utcán gyerekkorunkban sérüléseket kockáztatva, vagy felnőttként ezért nem ugrunk bele mérgező kapcsolatokba, kockáztatva azt, hogy összetörik a szívünket.

3. hazugság: A hirdetők és a gyorséttermek tudják, hogy mitől leszel boldog. Nézzük meg például a McDonald’s Happy Mealjét (és a legtöbb étterem étlapján a gyerekmenüt). Ezek az ételek biztosan nem teszik boldoggá a gyerekeket, sőt. Ezeket inkább Unhappy Mealnek (boldogtalan ételnek) kellene nevezni, mivel a rossz minőségű, tápanyagszegény, feldolgozott élelmiszerszerű anyagok fokozzák a gyulladást, és összefüggésbe hozták őket a depresszióval, az ADHD-val, az elhízással, a daganatos betegségekkel és az alacsonyabb IQ-szinttel.4

4. hazugság: Valahol máshol leszel boldog. Az az elképzelés, hogy a boldogság máshol van, tévedés. Erre kiváló példa a Disneyland, amelyet azzal reklámoznak, hogy „a világ legboldogabb helye”. Dél-Kaliforniában nőttem fel, és Disneyland 1955-ben nyílt meg, amikor egyéves voltam. Sokszor voltam már ott. Attól függően, hogy kivel megyek, lehet szórakoztató, de lehet stresszes és kimerítő is a nagy tömeg, a hosszú sorok, a síró gyerekek és a drága csecsebecsék miatt. Nagyon remélem, hogy nem ez a legboldogabb hely a világon, mivel a stressz zsugoríthatja a legfőbb hangulat- és memóriaközpontokat az agyban.5

5. hazugság: A boldogsághoz szükséges a legújabb technológia, az okostelefon, a tablet vagy más kütyü. A technológia függőséget okozhat; a különböző kütyük és alkalmazások megragadják a figyelmünket, és el is terelik olyan fontosabb dolgokról, mint a család, a barátok, a fitnesz vagy a hit. Sok ember hiába eszik egy asztalnál másokkal, inkább a telefonjával van elfoglalva ahelyett, hogy a többiekkel beszélgetne. A jelenlegi kutatások szerint sok tizenéves több időt (átlagosan napi 9 órát) tölt el a közösségi média használatával, mint alvással.6 A 8–12 év közötti gyerekek napi 6 órát töltenek a világhálón. A technológia hatalmába kerítette a fejlődő agyat, ami sokak számára súlyos következményekkel járhat.

6. hazugság: A videójátékok boldoggá tesznek. A depresszió és az elhízás nagyobb arányban fordul elő azoknál, akik több időt töltenek videójátékokkal és egyéb kütyükkel. Ian Bogost, a híres videójáték-tervező (Cow Clicker és Cruel 2 B Kind), a Georgia Institute of Technology (a georgiai műszaki egyetem) médiatudományi intézetének vezetője, az interaktív számítástechnika professzora a szokásformáló technológiákat „a század cigarettájának” tartja. Figyelmeztet arra, hogy a cigarettázáshoz hasonlóan függőséget okoznak, és potenciálisan romboló mellékhatásaik vannak.7 Az Egészségügyi Világszervezet 2018-ban a játékfüggőséget is felvette az ICD-11 listára (International Classification of Diseases, vagyis Betegségek Nemzetközi Osztályozási Rendszere).8

7. hazugság: Folyamatosan „képben kell lenni”, kedvenc hírcsatornáink követése boldoggá tesz. A hírcsatornák folyamatosan és szándékosan öntik az agyunkba a mérgező gondolatokat minden sarkon rettegést vagy katasztrófát mutatva, mindezt azért, hogy növeljék a nézettségüket és profitjukat. Az ijesztő képek ismétlődő látványa aktiválja agyunk primitív félelemközpontjait (az amigdalában), amelyek egyébként a túlélésünket biztosítják, de mára már elsorvadtak.

A hírekben mindig a botrányos és rémisztő történeteket emelik ki azért, hogy az adott tévécsatornához vagy honlaphoz láncoljanak minket. Ha nem figyeljük tudatosan a hírfogyasztásunkat, ezek a médiumok képesek megemelni a stresszhormon szintjét, amelyről már tudjuk, hogy zsugorítja az agyban lévő főbb hangulat- és memóriaközpontokat, a hasi zsírpárnák növekedését pedig okozhatja.

Reggel, ébredés után te is azonnal felkapod a telefonodat vagy a tabletedet, hogy lásd a világ legfrissebb híreit? Talán még nem hallottál róla, de reggel mindössze néhány percnyi negatív hír fogyasztása 27 százalékkal csökkentheti a boldogságérzetedet a nap folyamán.9 Most már tudod. Amikor ezt a könyvet írtam, meghívtak a Dr. Phil show-ba (pszichológiai témájú talk show), hogy szakvéleményt mondjak egy nőről, akinek 2020-ban a választások idején rövid ideig pszichotikus zavara volt, mert azt hitte, hogy az egyik elnökjelölt átmosta a lánya agyát, és meg akarja szerezni őt. A nő korábban soha nem politizált, de napi 24 órában elkezdte nézni a híreket, és ez hozzájárult ahhoz, hogy rövid időre elveszítse a józan eszét.

8. hazugság: Az alkohol boldoggá tesz. Lassan a testtel! Az Amerikai Rákellenes Társaság hétféle rákos megbetegedéssel hozza összefüggésbe bármelyik alkoholtartalmú ital fogyasztását. A rák pedig nem boldogít. Az alkohol segíthet abban, hogy pillanatnyilag jobban érezd magad, de károsíthatja is az agyat, rontja a döntéshozatali képességet, és rombolja a kapcsolatokat.

Ha hajlamos vagy a függőségre, az alkohol rátelepedhet az örömközpontjaidra, és romba döntheti az életed.

9. hazugság: A marihuána boldoggá tesz. Rövid távon talán igen, de hosszú távon az agy idő előtti öregedéséhez vezet. A marihuána lassítja a keringést is, ami nem a boldog agy jellemzője.10 Ráadásul a marihuánát fogyasztó tizenéveseknél 450 százalékkal nő a pszichózis kockázata^11, illetve nő a fiatal felnőttkori depresszió és az öngyilkosság kockázata is.12

10. hazugság: Az édességek és desszertek, a cukortartalmú termékek boldoggá tesznek. Így van, az édességek okozhatnak pillanatnyi boldogságot, de ez az érzés semmiképp sem lesz tartós. A cukor függőséget okoz, gyulladáskeltő, és összefüggésbe hozzák a depresszióval, elhízással, cukorbetegséggel és a demenciával. Ennek a hazugságnak élő példája a Coca-Cola egyik reklámszlogenje: „Nyitott boldogság”. A szlogennek valójában így kellene szólnia: „Nyitott depresszió, elhízás, cukorbetegség, függőség, demencia és korai halál.”13 Amikor kólát vagy más üdítőitalt iszol, gyakorlatilag cukros vizet iszol, ami gyulladáskeltő (a gyulladás depressziót, rákot, cukorbetegséget és demenciát okozhat), a benne lévő só miatt pedig szomjas leszel. A koffein növeli ugyan az energiaszintedet egy ideig, de ez nem lesz tartós, és az energiaszint zuhanását követően megzavarhatja az alvásritmust.

11. hazugság: A pénz boldoggá tesz. Valóban, de az USA-ban ez csak körülbelül évi 75 000 dolláros határig igaz, fölötte már egyáltalán nem. Bárki, aki azt mondja, hogy a pénz nem számít, gondoljon a hajléktalanokra; aki pedig azt mondja, hogy a pénz boldogít, emlékezzen vissza szép és gazdag hírességek öngyilkosságára. Egyik sem igaz. A pénz egy bizonyos pontig meg tudja változtatni a körülményeidet, de nem sokat segít, ha az alapvető szükségleteidet már kielégítetted. Amikor gazdag embereket megkérdeztek, hogy mire lenne szükségük ahhoz, hogy a boldogságszintjük elérje a maximális 10 pontot, a legtöbben azt válaszolták, hogy 2–10-szer több pénzre.14 A még több pénz iránti sóvárgás sok embert boldogtalanná tesz, mert ezt az igényt soha nem lehet teljesen kielégíteni. Érdekes, hogy egy nemrégiben készült, szegény nemzeteket vizsgáló tanulmány szerint az ott élők a közösségükhöz és családjukhoz fűződő kapcsolataikban, valamint a természetben töltött időben élik meg a boldogságot. Szubjektív jóllétérzetükben a pénz minimális szerepet játszik.15 Tanulhatunk a példájukból. Ugyanakkor a pénz hozzájárulhat a boldogsághoz, ha nem önmagáért szeretjük, hanem számunkra fontos eseményekre és emberekre költjük.

Hasonlóképpen, ha élményekre költünk, a másokkal való együttlét nagyobb boldogságérzetet nyújt, mint a vásárlás. Tehát ahelyett, hogy egy plázában vásárolgatnál, inkább a boldogságérzet növelésére költs! Nézz meg egy meccset, menj el egy koncertre vagy egy finom vacsorára azokkal, akiket szeretsz!16

A BOLDOGSÁG HÉT TITKA, AMIRŐL SENKI NEM BESZÉL

A társadalomtudósok évtizedek óta kutatják a boldogság gyökereit. Kutatásaik alapján általánosan elfogadott tény, hogy a boldogságérzet körülbelül 40 százalékban genetikai okokra vezethető vissza (az ősöktől örököljük), 10 százalékban az élethelyzetből adódik, vagy abból, ami velünk történik, 50 százalékban pedig a szokásokban és a gondolkodásmódban rejlik. Ez azt jelenti, hogy nagyobb mértékben kontrollálhatjuk a boldogságérzetet, mint ahogy a legtöbben gondolják.

A kutatók jellemzően arról számolnak be, hogy a boldogság az újdonsággal, a szórakozással, a pozitív kapcsolatokkal, a nevetéssel, a hálával, a várakozással, mások segítésével, az összehasonlítgatásokból való kimaradással, a meditációval, a természettel, az adott pillanat megélésével (ahelyett, hogy a múlt miatt bánkódnánk vagy a jövőtől félnénk), a produktív munkával, a céltudatossággal, a spirituális meggyőződéssel áll összefüggésben, és azzal a gondolkodásmóddal, hogy annyit akarjunk, amennyink van, ahelyett, hogy mindig többre vágynánk. A legtöbb boldogságkutatás mégis teljesen figyelmen kívül hagy hét lényeges szempontot:

1. Döntő fontosságú, hogy a kezelési stratégiákat mindenkinél célzottan, a páciens agytípusának megfelelően alakítsuk ki – az egységes megközelítés nem hatékony.

2. Az agy egészsége (a szerv tényleges fizikai működése) a legfontosabb alapfeltétele a boldogságnak.

3. Az agynak napi szinten célzott tápanyagokra van szüksége a boldogságérzet fokozódásához.

4. Az elfogyasztott ételek fokozhatják a boldogságérzetet, vagy megfoszthatnak tőle.

5. Az elme kontrollálása és az elhatárolódás vagy pszichológiai távolságtartás a fejünkben lévő „zajoktól” elengedhetetlen ahhoz, hogy megőrizzük a boldogságot.

6. A boldog kapcsolatok és az általános boldogság receptje: inkább azt vedd észre, mit szeretsz másokban, és ne azt, amit nem.

7. A világosan meghatározott értékek és célok a boldogság nélkülözhetetlen alapjai.

Ha következetesen jó döntéseket hozunk, jó lesz az életminőségünk. A boldogság kutatása, valamint 40 éves klinikai tapasztalataim során hét kérdést foglaltam össze, amelyeket rendszeresen fel kell tenned magadnak. A kezedben tartott könyv feltárja mind a hét titkot, és felteszi mind a hét kérdést, amelyek segítenek abban, hogy boldogabb és sikeresebb légy az élet minden területén.

1. titok: Azonosítsd az agytípusodat

1. kérdés: Valóban arra összpontosítok, ami különösen boldoggá tesz?

A nyolcvanas évek végén, amikor elkezdtem vizsgálni az agyat, olyan eszközöket kerestem, amelyek segítségével hatékonyabb munkát végezhetek a pácienseimmel. Szerettem pszichiáterként dolgozni, de hamar rájöttem, hogy a pszichiáterek hátrányban vannak a többi szakorvoshoz képest. A diagnózisok felállítását kizárólag tünetcsoportok alapján – mint például a szorongás, a depresszió, a függőség vagy a koncentrálóképesség rövid időtartama – nem találtam megfelelőnek. A tünetek nem mondanak semmit a problémák biológiai okairól. Minden más szakorvos megvizsgálja az általa kezelt szervet, de minket, pszichiátereket arra tanítottak, hogy találgassunk, és fogalmazzunk meg feltételezéseket az olyan betegségek mögött álló biológiai mechanizmusokról, mint a depresszió, az ADHD, a bipoláris zavar és a szenvedélybetegségek, anélkül, hogy valaha is megvizsgáltuk volna az agyat, annak ellenére, hogy pácienseink ugyanolyan betegek voltak, mint a szívbetegek, cukorbetegek vagy a daganatosok.

BOLDOGSÁG 30 NAP ALATT

Hogy repülhet el 30 nap ilyen gyorsan? Nagyon örülök, hogy az elmúlt hetekben megtanulhattam a hét titok alkalmazását, és azt, hogyan alakíthatok ki jó szokásokat.

WMC

Kollégáimmal együtt kvantitatív EEG-vel (qEEG) kezdtük el vizsgálni az agyat, amely az elektromos aktivitást mutatja. Amint megismertük egy páciens agyi mintázatát, megtaníthattuk arra, hogyan változtassa meg különböző gyógyszerek, gyógyhatású készítmények, illetve olyan technikák segítségével, mint a neurofeedback (élettani folyamatok irányítása az elme segítségével){1}. Ez adta az első ihletet a Change Brain, Change Your Life (Változtasd meg az agyad, változtasd meg az életed) című könyvem megírásához. Nem kell, hogy beleragadj abba az állapotba, amelyben éppen vagy. Az agy fejleszthető, és ezt be is tudjuk bizonyítani.

1991-ben a SPECT képalkotó eljárással egészítettük ki eszköztárunkat. A SPECT-vizsgálat (egyfoton-kibocsátásos, számítógépes metszeti képalkotás) az agyban zajló véráramlást és az aktivitási mintázatot jeleníti meg. A strukturális képalkotó vizsgálatok, mint a CT vagy az MRI, amelyekről valószínűleg már hallottál, csak az agy anatómiai felépítését vizsgálják. A SPECT az agy működését mutatja meg, és alapvetően három dolgot mond el róla: hogy egészséges-e, és esetleg alul- vagy túlműködik-e. Kezdetben a csapatom minden nagyobb pszichiátriai problémánál – mint például a depresszió, a szorongásos zavarok, a függőségek, a bipoláris zavarok, a kényszerbetegség (OCD), az autizmus és az ADD/ADHD (figyelemzavar / figyelemhiányos hiperaktivitás) – naivan egyedi elektromos vagy véráramlási mintázatokat keresett, de hamar rájöttünk, hogy ezek közül egyikhez se társul egységes agyi mintázat. Mindegyik betegségnek több típusa van, amelyek sajátos kezelést igényelnek. Logikusnak tűnt, hogy a depressziónak sincs egyetlen jellemző mintázata, mivel a depressziós páciensek se egyformák. Egyesek visszahúzódóak, mások dühösek, megint mások szoronganak vagy megszállottak. A bármilyen mentális problémával küzdő páciensek esetében kizárólag tünetekre alapozott, egységesen alkalmazott kezelések kudarcra vannak ítélve, és frusztrációt okoznak.

A SPECT-vizsgálatok segítettek a depresszió, a szorongás, az ADHD, az elhízás vagy a függőség típusának azonosításában, így célzott kezelést tudtunk adni a páciens egyéni igényeihez igazodva. Ez az egyetlen ötlet drámai áttöréshez vezetett a kezelések hatékonyságát tekintve, és ez a felismerés felcsillantotta a reményt több mint 100 000 olyan ember számára, akik felkerestek minket, és több millió olyan ember számára, akik olvasták a könyveimet, vagy látták a televízióban sugárzott műsoraimat. Korábban megjelent könyveimben a szorongás és a depresszió hét, az ADD/ADHD szintén hét, a függőségek hatféle, illetve a túlevők öt típusáról írtam. Az agytípus meghatározása döntő fontosságú a megfelelő segítségnyújtáshoz.

Amikor először kezdtem el SPECT-vizsgálatokat végezni, gyakran értékeltem őket vakon, azaz a páciensre vonatkozó információk nélkül. Rájöttem, hogy a felvételek önmagukban is sokat elárulnak egy személyről. Természetesen, amikor új beteget vizsgálunk, részletes információkat is gyűjtünk az életéről. Mégis izgalmas volt feltenni a kérdést, hogy „Vajon hajlamos-e így viselkedni…”, pusztán a felvételek alapján.

Egyszer találkoztam az Alzheimer-kóros betegek egyesületének helyi vezetőjével, Jimmel, aki többet akart megtudni arról, hogyan segítünk a memóriaproblémákkal küzdő pácienseknek. Azt kérte, hogy egy szűrés keretében nála is végezzünk SPECT-vizsgálatot. Amikor kérdeztem Jimet a múltjáról, semmilyen információt nem volt hajlandó közölni, mondván, hogy csak azt akarja tudni, ami a felvételekből látható. Mondtam neki, hogy más módszerrel dolgozunk, mindig megpróbáljuk a felvételeket az adott személy életének kontextusába helyezni. Ismét visszautasított. Agyának elülső része túl intenzíven működött (az egészséges csoporthoz képest), ami a kitartónak nevezett agytípusra jellemző.

– Rendben, ön hajlamos arra, hogy makacs és céltudatos legyen, és véghez vigye, amihez hozzákezd – mondtam a felesége jelenlétében.

Jim bólintott, hogy igazam van.

– Ugyanakkor lehetséges, hogy aggódó, merev, rugalmatlan, és ha a dolgok nem úgy alakulnak, ahogy szeretné, könnyen feldühödik. Emellett haragtartó, és hajlamos arra, hogy vitákban az ellenkező álláspontot képviselje még akkor is, ha nem hisz benne. Vitázó, ellenkező alkat – folytattam.

Miközben soroltam az észrevételeimet, a felesége bólogatott: igen … igen … igen … igen … és igen. A Jimről készült felvételek ilyen sok támpontot adtak az agytípusáról és a személyiségéről.

Ahogy mi, klinikai orvosok megpróbáltuk megérteni az agytípus és a pszichiátriai problémák közötti összefüggést, kezdtünk ráébredni, hogy a személyiség jellemzőit is látjuk a felvételeken.

• Ha az agyad teljes, egyenletes, szimmetrikus aktivitást mutat, kiegyensúlyozott agytípussal rendelkezel.

• Ha az agy elülső része lomha vagy alacsonyabb aktivitású volt a többiekéhez képest, akkor nagyobb valószínűséggel vagy kreatív, impulzív és spontán.

• Ha az agyad elülső része az átlagosnál sokkal aktívabb, mint például Jimé, akkor hajlamos vagy az aggódásra, és kitartó vagy.

• Ha az érzelmi vagy limbikus agy az átlagosnál aktívabb, akkor hajlamosabb vagy a szomorúságra, és érzékeny vagy.

• Ha az amigdala és a bazális ganglionok (törzsdúcok) az átlagosnál aktívabbak, akkor hajlamosabb vagy a szorongásra, és óvatos vagy.

A felvételek fontos történeteket kezdtek el mesélni arról, hogy kik ezek az emberek, hogyan gondolkodnak, hogyan cselekszenek, hogyan lépnek kapcsolatba más emberek agyával, és hogy mi teszi őket boldoggá. Például, amikor Tana, a feleségem gyerek volt, Mary, az édesanyja olyan horrorisztikus filmeket nézetett meg vele, mint a Sziklák szeme és a Néma sikoly, amelyek 17 éves kor alatt nem ajánlottak. Mary a spontán agytípusba tartozik, szereti az izgalmakat és az ingereket. Imádja a horrorfilmeket, ezektől álmosodik el. Tana viszont a spontán–kitartó–óvatos kombinációjú agytípusba tartozik, őt felzaklatták ezek a filmek, és nehezen tudott megszabadulni a szörnyű képektől. Ha tisztában vagy a saját agytípusoddal és a szeretteid agytípusával, jobban érzed magadat, és jobban boldogulsz az életben.

Vizsgáljuk meg például a 11 éves Anna és a 16 éves Amber esetét, két testvérét, akik közös szobában laknak. Anna a kitartó agytípusba tartozik (agyának elülső része különösen aktív), szereti a tiszta és rendezett teret, és nem bírja, ha a tárgyak nincsenek a helyükön. Amber spontán agytípussal rendelkezik (az agy elülső részén alacsony aktivitással), mindig a következő társasági összejövetel izgatja, és észre sem veszi, mi nincs a helyén. A szoba rendben tartása nagyon nagy erőfeszítés neki. Ez mindkettőjüknél konfliktushoz és boldogtalanságérzéshez vezetett. Az agyuk összehangolásával elértük, hogy jobban kijöjjenek egymással anélkül, hogy kritizálnák egymást, és ítélkeznének a másik felett.

2. titok: Optimalizáld az agyad fizikai működését!

2. kérdés: Ez jó vagy rossz az agyamnak?

Az agyad részt vesz mindenben, amit teszel, és része mindennek, ami vagy. Miután több mint 155 országból több mint 200 000 beteg agyáról készült felvételt vizsgáltam meg, teljesen egyértelművé vált, hogy ha az agy jól működik, akkor az egyén is jól működik; ha nem, sokkal nagyobb a valószínűsége annak, hogy gondjai lesznek az életben. Az agy a boldogság szerve. Egészséges aggyal boldogabb (mert jobb döntéseket hozol), egészségesebb (szintén a jobb döntéshozatal miatt), gazdagabb (jobb döntések) és sikeresebb vagy a kapcsolatokban, a munkában és minden másban, amit csinálsz. A jó döntéshozatali képesség (egy agyi funkció) a közös nevezője a boldogságnak és a sikernek az élet minden területén.

A legtöbb boldogságkutató és író nem említi, hogy ha az agyműködéssel bármilyen okból gond van, az emberek hajlamosak rosszabb döntéseket hozni, aminek következtében szomorúbbak, betegebbek, szegényebbek és kevésbé sikeresek lesznek, ami depresszióhoz és boldogtalansághoz vezet. Ha az agyad nem egészséges, a boldog élet minden fent említett jellemzőjével rendelkezhetsz, mégis véget akarsz vetni az életednek. Ha mindened megvan, aminek boldoggá „kellene” tennie téged, az még inkább hangsúlyozza boldogtalanságodat. Ha boldog akarsz lenni, döntő fontosságú, hogy felmérd és optimalizáld az agy fizikai működését, ahogyan azt egy Stephen nevű páciensem is tette.

A 46 éves Stephen Hilton élete nagy részében depresszióban szenvedett. Úgy emlékszik, hogy gyerekkorában gyakran érezte magát ok nélkül szomorúnak. Súlyproblémákkal is küzdött, és evéssel próbált úrrá lenni a szomorúságon. Az iskolában gyakran érezte magát egyedül, és már az a gondolat is szorongást keltett benne, hogy iskolába kell mennie. Hajlamos volt lógni az órákról, és korán ki is maradt, hogy zenével foglalkozhasson. Amikor 16 éves volt, felfedezte a metamfetamint, és azt mondta, ez olyan volt „mintha fény gyúlt volna a fejében”. Ezt gyakran mondják az ADHD-s betegeim is, bár itt nem ez volt a helyzet.

Stephen 18 éves korára abbahagyta a metamfetaminok használatát, és alkoholra váltott, hogy megbirkózzon depressziójával és szorongásával. Azonnal nagyivó lett, és már fiatal felnőttként szinte napi rendszerességgel fogyasztott jelentős mennyiségű alkoholt. Ezekben az években depressziója az alkoholfogyasztás ellenére se szűnt meg. Bár képes volt arra, hogy a hétköznapokban funkcionáljon, és zenei karriert építsen – számos nagy sikerű filmben dolgozott, mint például a Halj meg máskor, Tripla vagy semmi, A világ nem elég –, gyakran érezte úgy, hogy nagyon szomorú, reménytelen a helyzete, „padlón van”. Végül elkezdett egy drog- és alkoholelvonó rehabilitációs programot, és 10 évig tiszta volt. Miután azonban Angliából Los Angelesbe költözött, megszakadt a kapcsolata a szponzorával, és nem járt többé az AA (Anonim Alkoholisták) összejöveteleire sem. Hamarosan rászokott a vényköteles gyógyszerek szedésére, amit újabb rehabilitációs program követett. Ezt követően hat évig volt tiszta, mielőtt az Amen Klinikára érkezett.

Stephennel azután találkoztam, hogy megvizsgáltam a feleségét, Laura Clery színésznőt és komikát, aki koncentrációs zavarok, szorongás és nyomasztó gondolatok miatt keresett fel minket. Laura felvette azt a beszélgetést, amikor elemeztem neki a felvételeket, és a videókat feltöltötte az internetre, ahol több mint 10 millióan nézték meg. A klinikai vizsgálat során Stephennel részletes kórtörténetet vettünk fel, hogy megértsük az élettörténetét, laboratóriumi vizsgálatok teljes sorát végeztük el, és SPECT-felvételek is készültek. Az alábbi kép egy egészséges agyat ábrázol teljes, egyenletes, szimmetrikus aktivitással.

A Stephen agyáról készült SPECT-felvételek egyértelműen egy korábbi fejsérülésre utalnak, ami alacsony véráramlást okoz a jobb oldali prefrontális kéregben, a jobb halántéklebenyben és a bal, illetve jobb nyakszirti lebenyben. A kórtörténetben el is mondta, hogy amikor kicsi volt, leesett a lépcsőn, és elvesztette az eszméletét.

Lehetséges, hogy egy gyerekkori esés egy egész életen át tartó szomorúságot okoz? Abszolút.

A nem diagnosztizált agysérülések nagyban hozzájárulnak a depresszió, a szorongás, az ADHD és a függőségek kialakulásához, a hajléktalanná váláshoz és az öngyilkossághoz. Annak ellenére, hogy Stephen pszichiáterekhez, pszichológusokhoz és más terapeutákhoz is járt, soha nem foglalkoztak az agyi kórtörténetével, mert soha senki nem vizsgálta meg az agyát. Mindössze két hónappal azután, hogy fényterápiával és az agytípusának megfelelő célzott táplálékkiegészítőkkel kezeltük, és miután megtanulta, hogy nem kell elhinnie minden egyes negatív gondolatot, Stephen boldogabbnak, reménytelibbnek érezte magát, és irányíthatóbbnak vélte érzelmeit.

Miközben ezt a könyvet írtam, az Amen Klinikán 344 páciensünk töltötte ki az Oxfordi Boldogságmérő Kérdőívet – náluk SPECT-vizsgálatot is végeztünk. A felvételekből egyértelműen kiderült, hogy az egészségesebb agy boldogabb életet jelent. Erről a lenyűgöző kutatásról a 2. fejezetben bővebb információt is találsz.

3. titok: Tápláld az agyadat a típusának megfelelően!

3. kérdés: Ellátom az agyam a szükséges tápanyagokkal?

Mielőtt orvosi egyetemre mentem volna, érdekeltek a természetes gyógymódok. Dan, a nagyapám, akiről elneveztek, és aki gyerekkoromban a legjobb barátom volt, szívrohamot kapott, amikor tinédzser voltam. A rehabilitáció során anyám elvitte természetgyógyászokhoz is, akik megváltoztatták az étrendjét, és természetes táplálékkiegészítőket javasoltak neki. Az egészséges táplálkozás állandó beszédtéma volt nálunk. Ugyanakkor az orvosi egyetemen, majd az ezt követő öt évben, amikor rezidens és ösztöndíjas voltam a pszichiátrián, nagyon keveset tanítottak az étrendnek a mentális állapotra gyakorolt hatásáról, és gyakorlatilag semmit nem hallottunk a természetes táplálékkiegészítőkről, ami sajnálatos módon a mai napig nem változott. Pedig meglepő módon már 1991-ben kiterjedt szakirodalom állt rendelkezésre a gyógyhatású készítmények és az egészség kapcsolatáról, beleértve a mentális egészséget is, és az elérhető anyag azóta is exponenciálisan nő. Például a National Library of Medicine (Amerikai Orvosi Könyvtár) PubMed.gov oldalán indított keresés több mint 2400 tudományos összefoglaló cikket talál az ómega-3 zsírsavak és a hangulat^17, több mint 3900-at a D-vitamin és a hangulat^18, és több mint 3500-at az orbáncfű és a hangulat közötti összefüggésről. Utóbbi egy gyakran használt gyógynövény a hangulati problémák kezelésére.19

A legújabb kutatások szerint naponta akár 700 új agysejt is termelődhet, ha tápláló környezetet biztosítunk (azaz, ha megfelelő táplálkozással elegendő ómega-3 zsírsavat juttatunk be a szervezetbe, jó az oxigénellátás, megfelelő a véráramlás és a stimuláció).20 Ha megfelelően tápláljuk agyunkat és testünket, a hippokampuszok (amelyek csikóhalra hasonlítanak) megerősödhetnek. Két hippokampuszunk van, egy a bal oldali, egy pedig a jobb oldali halántéklebenyben. Ezek döntő fontosságúak a tanulás, a memória és a hangulat (boldogság) szempontjából. Ha sérül a biológiai egyensúly, összezsugorodnak.

Néhány alapvető tápanyaggal és célzott táplálékkiegészítővel javíthatod az agy egészségét, serkentheted a boldogságérzéshez szükséges agyi kémiai folyamatokat, és kielégítheted az agy speciális igényét típusának megfelelően.

4. titok: Válassz olyan ételeket, amelyeket szeretsz, és amelyek jó hatással vannak rád!

4. kérdés: Olyan ételeket választok ma, amelyeket szeretek, és amelyek jó hatással vannak rám?

A pszichiátriai és pszichológiai területen dolgozó tudósok egyre inkább úgy gondolják, hogy az ételek szoros kapcsolatban állnak a hangulattal és a mentális egészségügyi problémákkal, például a depresszióval és a szorongással. A BMC Medicine 2017-es tanulmányában a kutatók megállapították, hogy miután közepesen súlyos vagy súlyos depresszióban szenvedő emberek táplálkozási tanácsadáson vettek részt, és 12 héten keresztül egészségesebb ételeket fogyasztottak, a tünetek enyhültek.21 Sőt, a depressziós tünetek olyannyira javultak, hogy a résztvevők több mint 32 százaléka elérte azt a szintet, amelyet a pszichiáterek „remissziós kritériumként” értékelnek. Ez azt jelenti, hogy többé nem minősülnek hangulatzavarral küzdő páciensnek. Ezen eredmények alapján a kutatócsoport arra a következtetésre jutott, hogy az étrend megváltoztatása hatékony stratégia lehet a depresszió kezelésére. Egyre világosabbá válik, hogy ha jól akarjuk érezni magunkat, akkor megfelelően kell táplálkoznunk.

Idézzük csak fel a boldogsággal kapcsolatos hazugságokat, a Coca-Cola „Nyitott boldogság” kampányát és a McDonald’s „Happy Meal” menüjét! Ezek rossz minőségű összetevőkből készülnek, és bár jó ízük van, idővel csökkentik a boldogságérzetedet. Általános szabály, hogy a gyorséttermi ételek ún. szomorú ételek. Elég csak egy pillantást vetni arra a kutatásra, amely a táplálkozás hatását vizsgálta a depresszióra az Ausztrália és Új-Guinea között lévő Torres-szoros két kis szigetén.22 Az egyik sziget tele van gyorséttermekkel, míg a másik, távolabb eső szigeten egyetlen gyorsétterem sincs. A gyorséttermes szigeten a lakosok alacsonyabb halfogyasztásról számoltak be, míg a másik szigeten élők több halat ettek. Amikor a kutatók a lakosokat depressziós tünetekről kérdezték, a gyorséttermes sziget lakói közül 16-an közepes vagy súlyos depressziós tünetekről számoltak be, míg a másik szigeten csak három fő mondta ugyanezt. Ez a depresszió előfordulási gyakoriságának 500 százalékos növekedését jelenti, ha a táplálkozást vesszük alapul.

Ételeink és italaink közvetlen hatást gyakorolnak az agyunk működésére és azon képességére, hogy megőrizze a kémiai anyagok egyensúlyát, az egészséges állapotot, és optimálisan működjön. Ezek a tényezők mind fontos szerepet játszanak a boldogságérzetben.

5. titok: Kontrolláld az elmédet, és határolódj el a fejedben lévő „zajoktól”!

5. kérdés: Ez valóban így van? Mi ment jól ma?

Az elméd nagy bajkeverő tud lenni. Az enyém is gyakran az. A gondolatok és érzések sokféle forrásból származnak, ilyenek például:

• Az agy működése egy adott pillanatban (amelyet befolyásol az étrend, a bélrendszer egészsége, az immunitás, a gyulladások, a méreganyagoknak való kitettség és az alvás).

• Az ősöktől származó tapasztalatok, amelyek beleíródtak a genetikai állományba.

• Genetikai hajlam. A legidősebb lányom például kiskorában félénk volt, és gyakran bújt mögém, ha ismeretlen személyt látott, míg a húga mindenkinek bemutatkozott, akivel csak találkozott: „Szia, Kaitlynnek hívnak.” Chloe pedig, a legkisebb már az anyaméhből úgy bújt ki, hogy nagyon beszédes volt (12 szavas mondatokat mondott 2 éves korában), és már totyogó korában állította, hogy „Főnök leszek”.

• Személyes élmények (tudatos és tudat alatti), valamint emlékek.

• Szülők, testvérek, barátok, ellenségek és ismerősök szavainak és testmozdulatainak értelmezése.

• Hírek, zene és a közösségi média, amelyeknek ki vagyunk téve, illetve még sok minden más.

Nem vagyunk azonosak az elménkkel. A boldogságérzethez elengedhetetlen az a képesség, hogy el tudjunk határolódni tőle, irányítsuk, és ne váljunk áldozatává. Ennek ellenére én is csak 28 éves koromban tanultam meg, amikor elkezdtem a rezidensképzést a pszichiátrián, hogy nem én vagyok az elmém, és nem kell elhinnem minden ostobaságot, ami eszembe jut. Megtanultam, hogy a gondolataim hozzák létre az érzéseimet, az érzéseim formálják a viselkedésemet, és végül a viselkedésem határozza meg a kapcsolataimat, a munkámat, a pénzügyeimet és azt, hogy mennyire vagyok egészséges fizikailag és érzelmileg. Ha el tudom határolni magam a gondolataimtól, és tudom szenvtelenül szemlélni őket, akkor idővel képes leszek boldogságot érezni és ennek megfelelően cselekedni.

A 12. fejezetben található az egyik ilyen hasznos pszichológiai technikának a leírása, melynek az a lényege, hogy adjunk nevet az elménknek. Ez lehetővé teszi az elhatárolódást, és te magad döntöd el, hogy hallgatsz-e rá. Amikor 16 éves voltam, tartottam egy kis mosómedvét, róla neveztem el az elmémet Hermie-nek. Szerettem, de nagy rendbontó volt, akárcsak az elmém, és gyakran bajba sodort a szüleim, a testvéreim és a barátnőm előtt. (Hermie-ről még lesz szó a későbbiekben.) Gyakran magam elé képzelem Hermie-t egy feltartott táblával a mancsában, amin véletlenszerűen felbukkanó negatív gondolatok vannak, mint például:

• Egy csődtömeg vagy.

• Bolond vagy.

• Beperelnek.

• Nem vagy elég jó.

• Mások jobbak nálad.

Ha tudom, hogy nem vagyok azonos az elmémmel, dönthetek úgy, hogy nem veszek tudomást Hermie-ről – metaforikusan bezárom a ketrecébe. Mindig kérdezd meg magadtól, hogy a gondolataid segítenek, vagy inkább ártanak neked. Amikor Hermie gondot okoz, gyakran elképzelem, hogy megsimogatom, játszom vele, vagy a hátára fektetem a kis bajkeverőt, és megcsiklandozom. Nem kell komolyan vennem Hermie-t, az elmémet. Pszichológiai távolságot nyerhetek, és ezt te is megteheted. Hermie többször fel fog bukkanni a könyvben, hogy szemléltesse, hogyan járulhat hozzá a pszichológiai távolságtartás képessége a boldogsághoz.

6. titok: Inkább azt vedd észre, mit szeretsz másokban, ne azt, hogy mit nem!

6. kérdés: Vajon megerősítem-e másokban azokat a viselkedésformákat, amelyeket kedvelek vagy nem kedvelek?

Egyszer az egyik páciensem, a 16 éves Jessie berontott az irodámba, leült a kanapéra, és közölte, hogy utálja az anyját, elszökik otthonról, és ezt nem tudom megakadályozni. Látszott, hogy boldogtalan. Az azt megelőző években gyakran találkoztam Jessie-vel, volt alkalmam jól megismerni a családját. Világos volt számomra, hogy az anyja figyelemzavaros, de nem kezelik, és hajlamos Jessie-t piszkálni pusztán azért, hogy a saját agyát stimulálja. A konfliktuskereső viselkedés nagyon gyakori a kezeletlen ADD-vel élők között. Próbáltam meggyőzni az anyját, hogy kérjen segítséget, de nem volt hajlandó… és képes elüldözni a lányát.

A dühkitörés közepén Jessie ellenem fordult.

– Mondja már, Amen doktor, miért gyűjt egy felnőtt férfi pingvineket? – kérdezte.

Az irodámban akkoriban több száz pingvin volt… Nagyjából bármilyen formában, amit csak el lehet képzelni: pingvinalakú tollak, plüssfigurák, bábuk, egy pingvinalakú porszívó, sőt még egy szélirányjelző figura is. Nevetve válaszoltam:

– Már két éve jársz hozzám, és csak most veszed észre a pingvineket? Akkor hadd meséljem el a történetüket. Réges-régen, amikor a fiam hétéves volt, nehezen bírtam vele. Hogy javítsam a kapcsolatunkat, elvittem egy tengeri állatokat bemutató állatkertbe. Voltunk bálna- és fókabemutatón, a nap végén pedig a fiam meg akarta nézni a pingvinshow-t is. A pingvint Kövér Freddynek hívták. Csodálatos kis pufók pingvin volt. Leugrott egy magas ugródeszkáról, tekézett az orrával, számolt az uszonyaival, és átugrott egy tűzkarikán. A műsor vége felé az idomár azt kérte tőle, hogy hozzon vissza egy tárgyat, Freddy pedig elment, és visszahozta. Hűha – gondoltam magamban. Én megkérem ezt a kölyköt, hogy hozzon nekem valamit, ő pedig húsz percig vitatkozik, aztán meg nem akarja megcsinálni. De a fiam okosabb, mint egy pingvin. A show után odamentem az idomárhoz, és megkérdeztem tőle, hogyan vette rá Freddyt ezekre a mutatványokra. Az idomár előbb ránézett a fiamra, aztán rám, és azt mondta: „A szülőkkel ellentétben észreveszem, ha Freddy bármi olyat csinál, amit én akarok csináltatni vele. Ilyenkor megölelem, és adok neki egy halat.”

A fiam, ellentétben Chloe-val, a sushiimádó lányommal, pont nem szereti a nyers halat, de én megvilágosodtam – folytattam a történetet. – Valahányszor a fiam azt csinálta, amit kértem tőle, egyáltalán nem figyeltem rá, mert elfoglalt voltam, akárcsak az apám. Ha viszont nem azt csinálta, amit én akartam, rengeteg figyelmet szenteltem neki, mert nem akartam, hogy neveletlen legyen. Akaratlanul is arra tanítottam, hogy rosszul viselkedjen, ha fel akarja hívni magára a figyelmemet. Szóval most azért gyűjtöm a pingvineket, hogy rendszeresen emlékeztessenek: a jót kell észrevenni az emberekben, nem a rosszat.23

Ahogy befejeztem a történetet, elmondtam Jessie-nek, hogy van egy igazán őrült ötletem.

– Mi lenne, ha arra tanítanánk az anyukádat, hogy kevésbé legyen dühös, és ne piszkáljon téged? – javasoltam.

– Figyelek! – mondta.

– Tudom, hogy nehéz lesz megállni, de amikor édesanyád elkezd piszkálódni, azt szeretném, ha nem reagálnád túl. Ne provokáld, és fogd vissza az érzelmeidet!

Ezen a ponton Jessie szeme tágra nyílt.

– Nem hiszem, hogy meg tudom csinálni – mondta, a hangja elakadt.

– Jó – mondtam. Akkor a következőt kérem tőled: amikor kedves veled, meghallgat téged, vagy szépen viselkedik, mondd meg neki, mennyire szereted és értékeled őt.

Jessie kezdte felfogni a lényeget. Mint az idomár, aki kialakította Freddy viselkedését, ő is tudja befolyásolni az anyja viselkedését azzal, hogy inkább azt veszi észre benne, amit szeret, és nem azt, ami nem tetszik neki. Jessie-t megtanítottam arra, hogyan használja személyes hatalmát.

Az persze világos volt, hogy Jessie nagyon jól tudta, hogy kell felidegesíteni az anyját, és ezt egy pillantással vagy egy szóval is el tudta érni. Ha viszont ez így működik, akkor visszafele is működnie kell, és képes lesz arra, hogy elsimítsa a konfliktusokat és javítson a kapcsolatukon.

Aznap este kaptam egy sms-t Jessie-től: úgy döntött, hogy nem szökik el otthonról. Egy héttel később azt mondta, hogy bevált a terv. Két hét múlva, amikor újra találkoztunk, azt mondta, hogy jól alakulnak a dolgok otthon, és hozott egy pingvint a gyűjteményembe.

Biztosan ismered a mondást, hogy egy jó kapcsolathoz két ember kell. Ezt nem csak én tapasztalatom meg pszichiáterként. Amikor szembesítem a pácienseimet saját hatalmukkal, rájönnek, hogy ők maguk is egyértelműen javítani tudják a családi kapcsolatokat, vagy akár ronthatnak is a helyzeten.

7. titok: Minden nap világosan meghatározott értékek és célok mentén élj!

7. kérdés: Jó ez nekem? Illik a mai viselkedésem a céljaimhoz?

Az évek során sok olyan pácienssel találkoztam, akik jelentéktelennek érezték magukat, és úgy gondolták, hogy nem tudnak kapcsolatokat teremteni, nincs értelme az életüknek, és hiányzik belőlük a céltudatosság. Nincs kapcsolatuk Istennel vagy egy önmaguknál hatalmasabb lénnyel. Vallástól, felekezeti hovatartozástól vagy akár a személyes istenhittől függetlenül, spirituális kapcsolat nélkül sok ember tapasztalja meg a kétségbeesés vagy a jelentéktelenség érzését. A lelkük mélyén boldogtalanok. Ennek nem kell így lennie.

Mindannyian spirituális lények vagyunk, akiket isteni céllal teremtettek, függetlenül attól, hogy hiszünk-e Istenben. Mindenkinek megvan a maga szerepe a körülötte levők életében, és be kell töltenie küldetését. Az élet értelme és a céljaink motiválnak bennünket arra, hogy felkeljünk, és törődjünk agyunk egészségével. A cél mutatja meg, mi a legfontosabb az élet és az örökkévalóság nagy rendszerében, és mi elengedhetetlen a boldogsághoz. Ha nem tudod, mi az életed értelme, nehéz olyan értékeket és célokat kitűzni, amelyek számítanak. Amikor döntéseket hozol, a célod alapján döntesz, ez pedig önmagadról másokra helyezi át a fókuszt. Hogy rávilágítsak az egyéni lét fontosságára, szeretem feltenni a pácienseimnek a következő kérdést: miért jobb hely a világ attól, hogy te lélegzel? Ha nem tudod a választ erre a kérdésre, gondolkodj el rajta. Kérdezd meg a hozzád legközelebb állókat, hogy mit gondolnak. Milyen képességeid vannak, amelyek hasznosak lehetnek valaki más számára? Mit tehetsz azért, hogy a világ jobb hely legyen?

Döntéseidet a céltudatosságod vezérli abban a rendszerben, amelyet én a Boldogság Négy Körének nevezek. Ez a négy terület alkotja a lényeget, aki vagy. Hadd magyarázzam el, miért!

A betegek kivizsgálása és kezelése során soha nem pusztán a tüneteket nézem, hanem az egész embert ebben a négy nagy körben: biológiai, pszichológiai, szociális és spirituális (mögöttes értelem és cél) területen. A könyv egyes fejezeteit ezeknek a köröknek szentelem, mivel ezek mindegyike hozzájárul a boldogság vagy boldogtalanság érzéséhez.

Ha te is a páciensem lennél, megkérnélek, hogy csináld meg a Boldogság Négy Köre című gyakorlatot, hogy azonosítsuk, mi az, ami boldoggá tesz téged ezen a négy területen.

• biológiai kör: a test és az agy működése

• pszichológiai kör: fejlődési problémák és gondolkodásmód

• szociális kör: társadalmi támogatás, aktuális élethelyzet és társadalmi hatások

• spirituális kör: Istenhez, a bolygóhoz, az előző és a következő generációkhoz fűződő kapcsolat, valamint a legmélyebb értelem és céltudatosság

BOLDOGSÁG 30 NAP ALATT

Annyira boldog vagyok, hogy megcsináltam ezt a kihívást, imádtam az összes feladatot. A férjem is részt vett a kihívásban. Minden este feltettük egymásnak a hét kérdést, és azt hiszem, ez közelebb hozott minket egymáshoz. Sokkal motiváltabbnak érzem magam arra, hogy másképp éljek, így boldogabb lehetek.

MT

Vedd észre a boldogság aprócska pillanatait!

Ne gondold, hogy a nagybetűs Boldogsághoz nagyszabású, az életet megváltoztató események, teljesítmények vagy mérföldkövek szükségesek. Kezdd el felfedezni az örömöt a legkisebb dolgokban is: halld meg a madárcsicsergést az ablakod előtt, érezd a nap melegét az arcodon, amikor kilépsz a szabadba, simogasd meg a kutyádat vagy a macskádat, élvezettel kortyolj bele egy egészséges turmixba, ami jó hatással van az agyműködésre, vagy nyiss ki egy új könyvet (például ezt!). Ezeket nevezem a boldogság aprócska pillanatainak. A legtöbben elsiklunk a kis dolgok fölött, és inkább a nagy élményeket keressük. Azt szeretném, ha megbecsülnéd ezeket az értékes pillanatokat, mert ha az agyad felfogja ezeket, akkor összességében elégedettebb leszel. Minél több apró pillanatot élsz meg így, annál nagyobb lesz az örömérzeted. A könyv egyes fejezeteiben bemutatom a saját boldogságpillanataimat, és javaslatokat teszek, hogy agytípusodnak megfelelően hol keresd a sajátjaidat. (Keresd a mosolygós emotikonokat.) Legyünk boldogabbak egy rövidke pillanatra!

{1} Már elérhető Magyarországon is, elsősorban autizmus spektrumzavarban alkalmazzák – a szaklektor.