Table of Contents

Title Page

© Digi-Book Magyarország Kiadó, 2025

H.G. Wellsről

A VAKOK VÖLGYE

A BORÍTÓT A DIGI-BOOK KIADÓ TERVEZTE

H. G. Wells

A VAKOK VÖLGYE

fordította:
Karinthy Frigyes

BUDAÖRS, 2025

DIGI-BOOK MAGYARORSZÁG KIADÓ

www.digi-book.hu

ISBN 978-963-678-168-2 EPUB
ISBN 978-963-678-169-9 MOBI

© Digi-Book Magyarország Kiadó, 2025

első kiadás:
1904

az elektronikus kiadás az 1937. évi
magyar nyelvű kiadás alapján készült

a mű eredeti címe:
The Country of the Blind

a borító Claude Allin Shepperson (1867 – 1921)
az 1904. évi kiadáshoz készített grafikája
részletének felhasználásával készült

Az e-kiadás szerzői jogi megjegyzései

Ennek az e-könyvnek a felhasználási joga kizárólag az Ön személyes használatára terjed ki. Ezt az e-könyvet nem lehet ismételt értékesítésre továbbadni, sem továbbértékesíteni; nem lehet többszörözni és tilos más személynek továbbadni! Ha szeretné ezt az e-könyvet más személyekkel is megosztani, kérjük, hogy minden további személy számára vásároljon újabb példányokat. Ha Ön úgy olvassa ezt az e-könyvet, hogy azt nem vásárolta meg, vagy nem az Ön személyes használatára lett megvásárolva, úgy kérjük, hogy küldje azt vissza a http://www.digi-book.hu címre és vásárolja meg ott saját példányát. Köszönjük, hogy tiszteletben tartja ennek a szerzőnek és kiadónak a fáradságos munkáját.

H.G. Wellsről

1866-ban született, London egyik külvárosában, egy kis szobában, szüleinek kis üveg- és porcelánkereskedése felett. Apja azelőtt kertész volt, anyja komorna. A gyermek Dickenséhez hasonló társadalmi osztályban nőtt fel. Legsikerültebb műveiben gyakran fel is idézi Dickens emlékét. Anyja azt kívánta, hogy tisztességes kereskedősegéd legyen, de tizenhatéves korában megszökött a főnök üzletéből. Tanító lett, majd elnyerte a London College of Science ösztöndíját. Itt H. T. Huxleynek, Darwin barátjának tanítványai közé tartozott. Ezzel kezdődött szellemi élete és ekkor kezdett írni. Megszerezte a természettudományi doktorátust és pár évig előadásokat is tartott. Hű maradt ehhez az első szerelméhez. Ma már ötven éve annak, hogy - mint a Science School Magaziné szerkesztője - először látta egy művét nyomtatásban és csak a napokban történt, hogy furcsa rekedtes hangján azt mondta nekem, hogy a tudományos igazságok és intellektuális elvonatkoztatás szeretetét, amely fél évszázadon át vezérelte, nagyrészt mestere: Huxley tanításának köszönheti.

Wells mindig azt akarta, hogy inkább tanítónak, mintsem művésznek nézzék. Az emberi vakság felismerésének szenvedélye vezette. Abban az elbeszélésében, amelynek közlését a Dekameron számára felajánlotta, ezt a felismerést önti felülmúlhatatlan és azt hiszem, halhatatlan formába. Angol címe: The Country of the Blind. Szerintem az irodalom felejthetetlen alkotásai közé tartozik. Szomorúság, emelkedett képzelő erő, isteni megértés és az emberek tragikus sorsa iránti isteni részvét szövi át.

Ez az elbeszélés a közé a pár rövid novella közé tartozik, amely Wells régebbi regényeivel együtt az irodalom maradandó értékei közé sorolható. Dickens óta nem volt író, aki olyan találékonysággal és könnyedén alkotott volna jellemtípusokat, mint Wells. De tanítószenvedélye gyakran elhomályosítja műveiben az élet humorát figyelő művészt és (alkotó szempontból) elront olyan, egyébként ragyogó könyveket, mint The New Machiavelli (1910) és a The World of William Clissold (1926). Számtalan könyvében nem is gondolt művészi alkotásra, csak az internacionalizmusról és a tudományos alapon berendezett államról való eszméivel törődött. Ilyen úttörő munkája az Outline of History is, amelyből több millió példány fogyott el szerte a világon. Wells ugyan kissé meghökkent attól a kétkedéstől, amely a modern írók tudományos próbálkozásait, így Aldous Huxley: Brave New World c. könyvét fogadta (Aldous Huxley a sors különös tréfája folytán éppen Wells mesterének unokája), de azért tovább harcolja régi harcát ez az emlékektől terhes, bátor harcos, noha hatalmas gazdagsága és Öregedő tanítványai közt az új eszmékkel szemben lassan hátramarad is.

1905 és 1910 között teremtőképességének leggazdagabb korát élte. Három olyan regényt irt és három olyan alakot teremtett, amelyek nevét a jövőre megőrzik. A The Country of the Blind is ebbe a rövid időszakba tartozik. A Kipps, Tono Bungay és The History of Mr. Polly c. regényekben Wells emlékeiből merítve alakította ki számunkra azoknak az embereknek az életét, akik között gyermekkorát töltötte. A lángész szemével látta meg őket.

Hallottam Wellsről olyan kritikákat is, amelyek kifogásolják, hogy nem tudatos művész és sohasem törődik a regény esztétikai felépítésével úgy, mint barátai: Henry James, Conrad és Ford Madox Ford. De ezek aprólékos lelkiismeretességével felér Wells egyetemessége, amelynek semmi szüksége sincs az öntudatos művészet gyámoszlopára. A kis szürke emberek küszködése iránt érzett rokonszenvéből valódi alkotóerő árad. Úgy megy végig Wells a nyomorúságos utcákon, mint lámpagyújtogató. Ahol eddig mindent sötétség fedett, ott érintésére egyszerre isteni ragyogás gyűl ki.

Karinthy Frigyes

A VAKOK VÖLGYE

Háromszáz mértföldnyire és még messzebb a Csimborasszótól, és száz mértföldnyire a Cotopaxi hófedte csúcsa alatt, az ecuadori Andok kopár vadonjai közt, itt fekszik a rejtelmes hegy völgy, elvágva világtól és emberektől, a Vakok Völgye. Sok-sok éve annak, hogy ez a völgy legalább annyira nyitva állott a világ számára, hogy félelmes szakadékokon és jeges ösvényeken át mégis csak le lehetett szállni lankás mezőire: valóban, jöttek is emberek, egy-egy család vagy holmi perui félvér menekült, kiket a spanyol zsarnokság kénye kergetett ide... Azután következett be a Mindobamba kitörése. Tizenhét napon át éjszaka borult Quito-ra, a víz felforrott a Yaguachi-ban, s a döglött halak a Guayaquil oldalán vetődtek partra. Végig a Pacific lejtőin leszakadt a föld, az áradás az öreg Aruaca sziklazátonyát letörte s az egész mennydörögve zuhant alá, elzárta a Vakok Völgyét most már a kutatók kíváncsisága elől is... De a korai bentlakók közül akadt egy, ki a szakadék innenső oldalán maradt, mikor a hegylánc így megrázta magát, mint a vizes kutya: ez az ember elfelejtette családját és barátait és mindent, amit odaát hagyott; újra kezdte az életét a külső világban. Újra kezdte, de betegség, vakság szállta meg s a bányákban pusztult el, száműzetésben.