THIBAUT MEURISSE

URALD AZ
ÉRZELMEIDET

NE HAGYD, HOGY A NEGATÍV GONDOLATOK
FELÜLKEREKEDJENEK RAJTAD!

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Thibaut Meurisse / Master Your Emotions

Originally published by Thibaut Meurisse, USA, 2018

Fordította

Hadarics Piroska

Szerkesztette

Barsi Nikoletta

Copyright © Thibaut Meurisse, 2018

Hungarian translation © Hadarics Piroska, 2022

Hungarian edition © GLB Könyvkiadó Kft., 2022

Cover design © GLB Könyvkiadó Kft., 2022

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

A könyvben olvasható információk csupán tájékoztató jellegűek, nem pótolják egyetlen egészségügyi probléma diagnózisát, kezelését sem. Nem helyettesíthetik a képzett egészségügyi szakemberrel folytatott konzultációt. E könyv tartalma csupán segítséget nyújt egy egészségügyi szakember által előírt észszerű és felelős kezelési programhoz. A szerző és a kiadó semmiféle felelősséget nem vállal a könyv tartalmának félreértelmezéséért vagy téves alkalmazásáért.

GOOD LIFE BOOKS, BUDAPEST

Felelős kiadó Eitner Noémi igazgató

Főszerkesztő Melher Viktor

Műszaki vezető Horányi Laura

Tipográfia Madarász György

Borítót készítette GLB Könyvkiadó Kft.

Elektronikus változat
Békyné Kiss Adrien

EPUB ISBN 9786150148809

MOBI ISBN 9786150148816

Tartalom

Miért íródott ez a könyv?

Bevezető

Hogyan használd ezt a könyvet?

I. RÉSZ
MIK AZ ÉRZELMEK?

1. Hogyan befolyásolja a túlélési mechanizmus az érzelmeidet?

2. Mi az ego?

3. Az érzelmek természete

II. RÉSZ
MI BEFOLYÁSOLJA AZ ÉRZELMEIDET?

4. Az alvás közérzetre gyakorolt hatása

5. Az érzelmeid befolyásolása a tested segítségével

6. Az érzelmeid befolyásolása a gondolataid segítségével

7. Az érzelmeid befolyásolása a szavaid segítségével

8. A légzés hatása az érzelmeidre

9. A környezet hatása az érzelmeidre

10. A zene hatása az érzelmeidre

III. RÉSZ
HOGYAN VÁLTOZTASD MEG AZ ÉRZELMEIDET?

11. Hogyan alakulnak ki az érzelmek?

12. Az értelmezés megváltoztatása

13. Az érzelmek elengedése

14. Hogyan kondicionáld az elméd, hogy több pozitív érzést tapasztalj?

15. Az érzelmeid megváltoztatása a viselkedésed megváltoztatásával

16. Az érzelmeid megváltoztatása a környezeted megváltoztatásával

17. Rövid és hosszú távú megoldások a negatív érzelmek kezelésére

IV. RÉSZ
HOGYAN HASZNÁLD AZ ÉRZELMEIDET A FEJLŐDÉSRE?

18. Hogyan irányíthatnak az érzelmek a helyes irányba?

19. Az érzelmeid nyomon követése

20. Amikor úgy érzed, hogy nem vagy elég jó

21. Védekezés

22. Stressz és aggódás

23. Mások véleménye

24. Neheztelés

25. Irigység és féltékenység

26. Depresszió

27. Félelem/kényelmetlenség

28. Halogatás

29. A motiváció hiánya

Végszó

Mit gondolsz?

A szerzőről

Felhasznált irodalom

MUNKAFÜZET

I. rész – Mik az érzelmek?

II. rész – Mi befolyásolja az érzelmeidet?

III. rész – Hogyan változtasd meg az érzelmeidet?

IV. rész – Hogyan használd az érzelmeidet a fejlődésre?

Miért íródott ez a könyv?

Sok könyv foglalkozik az érzelmekkel és azzal, hogy az érzelmek miként befolyásolják az életünket, de ezek a könyvek ritkán adnak átfogó képet arról, hogy mik is az érzelmek, honnan erednek, mi a szerepük, vagy hogyan befolyásolják az életünket.

Az érzelmek a legkényesebb dolgok közé tartoznak, és sajnos túl gyakran válunk rejtélyes erejük áldozatává. Azon kapjuk magunkat, hogy képtelenek vagyunk megtörni a varázsukat. Mert az érzelmek határozzák meg az életünk minőségét, és egyben hatással vannak életünk minden aspektusára. Ha képtelenek vagyunk megérteni a működésüket, az megakadályozhatja, hogy megvalósítsuk az ideális életünket, és beteljesítsük a bennünk rejlő lehetőségeket.

Ha nehezen birkózol meg a negatív érzelmekkel, vagy szeretnéd megtanulni, hogyan működnek az érzelmek, és hogyan használhatod őket személyes fejlődésed eszközeként, akkor ez a könyv neked szól.

A könyv végére érve már tudni fogod, hogyan működnek az érzelmek, és ami még fontosabb, tudni fogod, hogyan kezeld őket.

Bevezető

Saját világa a szív, önmagában Eget Pokollá tehet s Poklot Éggé.{1}

JOHN MILTON KÖLTŐ

Életünk során mindnyájan megtapasztaljuk az érzelmek széles skáláját. Be kell vallanom, a könyv írása közben magam is átéltem csúcsokat és mélypontokat. Kezdetben teli voltam izgalommal, és felvillanyozott a gondolat, hogy útmutatót készítek az embereknek az érzelmeik megértéséhez. Elképzeltem, miként fog javulni az olvasók élete, miután megtanultak uralkodni az érzelmeiken. Motivált voltam, és csak arra tudtam gondolni, hogy milyen nagyszerű lesz ez a könyv.

Legalábbis azt hittem.

A kezdeti izgalom után eljött az ideje, hogy leüljek megírni a könyvet, és az izgalom ekkor elég gyorsan elillant. Azok az ötletek, amelyek a fejemben fantasztikusnak hangzottak, hirtelen unalmasnak tűntek. Az írásom egyhangúnak tűnt, és úgy éreztem, nincs semmi érdemi vagy értékes hozzátennivalóm.

Napról napra nagyobb kihívást jelentett, hogy leüljek és írjak. Kezdtem elveszíteni az önbizalmam. Ki voltam én, hogy könyvet írjak az érzelmekről, ha még a saját érzelmeimen sem tudtam uralkodni? Milyen ironikus! Gondolkodtam azon, hogy feladom. Rengeteg könyvet írtak már a témában, akkor minek még egy?

Ugyanakkor rájöttem, hogy ez a könyv tökéletes alkalom arra, hogy dolgozzak a saját érzelmi problémáimon. És ki ne szenvedne időnként negatív érzelmektől? Mindnyájunknak vannak csúcs- és mélypontjai, nem igaz? A kulcs az, hogy mihez kezdünk a mélypontokkal. Arra használjuk az érzelmeinket, hogy fejlődjünk és tanuljunk, vagy ostorozzuk magunkat miattuk?

Most pedig beszéljünk a te érzelmeidről.

Hadd kezdjem a következő kérdéssel: hogy érzed most magad?

Az érzelmeink felismerése az első lépés az irányításuk felé. Lehet, hogy olyan sok időt töltöttél az érzelmeid elnyomásával, hogy elvesztetted velük a kapcsolatod. Lehet, hogy ezt a választ adtad a kérdésre: „Úgy érzem, ez a könyv hasznos lehet”, vagy „Tényleg úgy érzem, tanulhatnék valamit ebből a könyvből.”

Azonban ezek a válaszok egyike sem tükrözi, hogy valójában hogy érzed magad. Nem érzed magad így vagy úgy, egyszerűen csak „érzel”. Nem „úgy érzed”, hogy ez a könyv hasznos lehet, hanem „úgy gondolod”, hogy ez a könyv hasznos lehet, és ez generál egy érzést, amely miatt izgalommal tölt el az olvasás. Az érzelmek nem gondolatként nyilvánulnak meg az elmédben, hanem fizikai érzésekként a testedben. Talán ez az oka annak, hogy az „érzés” szót túl gyakran vagy rosszul használjuk, mert nem akarunk beszélni az érzelmeinkről.

Szóval, hogy érzed magad most?

Miért fontos az érzelmekről beszélni?

Az, hogy hogyan érzed magad, meghatározza az életminőséged. Az érzelmeid nyomorúságossá vagy akár igazán varázslatossá is tehetik az életedet. Az érzelmek éppen hogy a legfontosabb dolgok közé tartoznak, amelyekre összpontosítanunk kell. Az érzelmeid áthatják minden tapasztalatod. Ha jól érzed magad, minden jobbnak érződik, jobbnak tűnik, vagy jobban ízlik. Jobb gondolatok járnak a fejedben. Az energiaszinted magasabb, és a lehetőségeid határtalannak tűnnek. Ezzel szemben amikor depressziósnak érzed magad, minden fakónak tűnik. Kevés az energiád, és elveszted a motivációt. Úgy érzed, hogy leragadtál egy olyan helyen (lelkileg és fizikailag is), ahol nem akarsz lenni, és a jövő is borúsnak tűnik.

Érzelmeid hasznos útmutatóként is szolgálhatnak. Azt jelezhetik, hogy valami nincs rendben, és lehetővé teszik, hogy változásokat vezess be az életedbe. Ezért a személyes fejlődés leghatékonyabb eszközei közé tartoznak.

Sajnálatos módon sem a tanáraid, sem a szüleid nem tanították meg neked, hogy hogyan működnek az érzelmek, vagy hogy hogyan irányítsd őket. Ironikusnak tartom, hogy szinte mindenhez jár használati útmutató, de az elmédhez nem. Sosem kaptál használati útmutatót, amely megtanított volna az elméd működésére, és arra, hogy hogyan használd azt az érzelmeid megfelelő kezelésére, igaz? Én sem. Valójában a mai napig kétlem, hogy egyáltalán létezett volna ilyen.

Amit ebből a könyvből tanulni fogsz

Ez a könyv az az útmutató, amelyet a szüleidnek már a születésedkor át kellett volna adniuk neked. Ez az a használati útmutató, amelyet az iskolában meg kellett volna kapnod. Ebben a könyvben megosztok mindent, amit az érzelmekről tudnod kell, hogy legyőzhesd a félelmeidet és a korlátaidat, és olyan emberré válj, amilyen lenni szeretnél.

A könyv konkrétan a következőkben fog segíteni:

■ Megérteni, hogy mik az érzelmek, és hogyan befolyásolják az életedet.

■ Megismerni, hogy hogyan alakulnak ki az érzelmek, és hogyan alkalmazhatod őket a személyes fejlődés érdekében.

■ Beazonosítani az életedet irányító negatív érzelmeket, és megtanulni legyőzni őket.

■ Megváltoztatni a narratívád, hogy jobban kézbe vehesd az irányítást az életed felett, és létrehozhass egy szebb jövőt.

■ Átprogramozni az elméd, hogy több pozitív érzelmet élhess át.

■ Feldolgozni a negatív érzelmeket, és arra kondicionálni az elméd, hogy pozitívabb érzelmeket hozzon létre.

■ Elsajátítani az összes szükséges eszközt ahhoz, hogy felismerhesd és irányíthasd az érzelmeidet.

Íme, egy részletesebb összefoglaló a könyvben tanultakról: Az I. részben megvitatjuk, hogy mik az érzelmek. Megtudhatod, miért úgy van bekötve az agyad, hogy a negativitásra összpontosítson, és mit tehetsz ennek a hatásnak az ellensúlyozására. Azt is megismerheted, hogy a meggyőződéseid miként hatnak az érzelmeidre. Végül pedig megtudhatod, hogyan működnek a negatív érzelmek, és miért olyan trükkösek.

A II. részben áttekintjük azokat a dolgokat, amelyek közvetlenül befolyásolják az érzelmeidet. Meg fogod érteni, hogy a tested, a gondolataid, a szavaid vagy az alvás milyen szerepet játszanak az életedben, és hogyan tudod ezeket felhasználni az érzelmeid megváltoztatására.

A III. részben megtudhatod, hogyan alakulnak ki az érzelmek, és hogyan kondicionálhatod arra az elméd, hogy több pozitív érzelmet élhess át.

És végül a IV. részben megvitatjuk, hogy hogyan használhatod az érzelmeidet a személyes fejlődés eszközeiként. Megtudhatod, miért tapasztalsz bizonyos érzelmeket, például félelmet vagy depressziót, és ezek hogyan működnek.

Vágjunk is bele!

Hogyan használd ezt a könyvet?

Javaslom, hogy legalább egyszer olvasd végig a könyvet. Ezt követően arra kérlek, hogy ismét lapozd át a könyvet, és összpontosíts azokra a részekre, amelyeket szeretnél alaposabban megvizsgálni.

Ebben a könyvben több különböző gyakorlatot is bemutatok. Bár nem várom el tőled, hogy mindegyiket kipróbáld, remélem, kiválasztasz néhányat, amelyet az életedben is alkalmazni fogsz. Ne feledd, hogy ennek a könyvnek a hatékonysága attól függ, hogy mennyi időt és energiát vagy hajlandó belefektetni.

Ha úgy érzed, hogy ez a könyv hasznos lehet családtagjaid vagy barátaid számára, feltétlenül oszd meg velük. Az érzelmek bonyolultak, és úgy gondolom, hogy mindnyájunk hasznára válna, ha jobban megértenénk őket.

I. RÉSZ

MIK AZ ÉRZELMEK?

Gondolkoztál már azon, hogy mik azok az érzelmek, és milyen célt szolgálnak?

Ebben a részben azt fogjuk megvitatni, hogy a túlélési mechanizmusod miként hat az érzelmeidre. Ezután elmagyarázom, hogy mi az az „ego”, és hogy ez hogyan hat az érzelmeidre. Végül megismerjük az érzelmek mögött húzódó mechanizmust, és megtudjuk, miért olyan nehéz néha a negatív érzelmek kezelése.

1

Hogyan befolyásolja a túlélési mechanizmus az érzelmeidet?

Miért hajlamosak az emberek a negativitásra?

Az agyad túlélésre van tervezve, ami megmagyarázza, hogy ebben a pillanatban miért tudod ezt a könyvet olvasni. Ha belegondolsz, rendkívül alacsony volt a valószínűsége annak, hogy megszületsz. Ahhoz, hogy ez a csoda bekövetkezhessen, a téged megelőző összes nemzedéknek elég sokáig kellett túlélnie ahhoz, hogy szaporodhasson. A túlélésre és a szaporodásra irányuló törekvéseik során bizonyára több százszor vagy akár több ezerszer szembesültek a halállal.

Szerencsére az őseiddel ellentétben neked (valószínűleg) nem mindennap kell szembenézned a halállal. A világ számos részén még soha nem volt ennyire biztonságos az élet. A túlélési mechanizmusod azonban nem sokat változott. Az agyad továbbra is megfigyeli a környezeted, potenciális veszélyeket keresve.

Sok szempontból az agy egyes részei elavultak. Bár meglehet, egy ragadozó nem készül épp megenni, az agyad mégis lényegesen nagyobb súlyt tulajdonít az ártalmas eseményeknek, mint a pozitívaknak.

Az elutasítástól való félelem a negativitás iránti elfogultság egyik példája. Ha a múltban a törzsed elutasított, jelentősen csökkentek a túlélési esélyeid. Ezért megtanulnál odafigyelni az elutasítás minden jelére, és ez berögzült az agyadba.

Manapság az elutasítás gyakran csak csekély vagy semmilyen befolyással nincs a hosszú távú túlélésedre. Gyűlölhet az egész világ, és akkor is lehet munkád, tető a fejed felett és rengeteg étel az asztalodon, de az agyad továbbra is úgy van beprogramozva, hogy az elutasítást a túlélése fenyegetéseként érzékeli.

Ez a berögzülés az oka annak, hogy az elutasítás olyan fájdalmas tud lenni. Bár tudod, hogy a legtöbb elutasítás nem nagy dolog, mégis érzelmi fájdalmat tapasztalsz. Ha az elmédre hallgatsz, akár túl is dramatizálhatod az egészet. Lehet, hogy azt hiszed, nem vagy méltó a szeretetre, és napokig vagy hetekig agyalsz egy elutasításon. Ami még ennél is rosszabb, hogy az elutasítás következtében depresszióssá válhatsz.

Egyetlen negatív kritika gyakran több száz pozitív véleményt is felülmúlhat. Ez az oka annak, hogy egy író, akinek ötven ötcsillagos értékelése van, valószínűleg szörnyen érzi magát, amikor egyetlen egycsillagos értékelést kap. Noha a szerző tudja, hogy az egycsillagos értékelés nem jelent veszélyt a túlélésre, az agya nem tudja ezt. Valószínűleg úgy értelmezi a negatív véleményt, mint az egóját érő fenyegetést, ami érzelmi reakciót vált ki.

Az elutasítástól való félelem az események túldramatizálásához is vezethet. Ha a főnököd kritizált a munkahelyeden, akkor az agyad fenyegetésnek vélheti ezt a kritikát, és most azt gondolhatod: „Mi van, ha a főnököm ki fog rúgni? Mi van, ha nem találok elég gyorsan munkát, és a feleségem elhagy? Mi lesz a gyerekeimmel? Mi van, ha nem láthatom őket többé?”

Bár szerencsés vagy, hogy ilyen hasznos túlélési mechanizmussal rendelkezel, a te felelősséged az is, hogy elkülönítsd a valós fenyegetéseket a képzeletbeliektől. Ha ezt nem teszed meg, szükségtelen fájdalmat és aggodalmat fogsz tapasztalni, amelyek negatívan befolyásolják az életminőséged. A negativitás iránti elfogultság leküzdéséhez újra kell programozni az elmédet. Az emberi lények egyik legnagyobb ereje abban rejlik, hogy gondolatainkat felhasználva alakítjuk valóságunkat, és így pozitívabban értelmezzük az eseményeket. Ez a könyv megtanítja neked, hogyan kell ezt csinálni.

Gyakorlat

Végezd el az idevonatkozó gyakorlatot a munkafüzetben (I. rész. Mik az érzelmek? – 1. A negativitás iránti elfogultság)!

Miért nem az az agyad feladata, hogy boldoggá tegyen?

Az agyad elsődleges feladata nem az, hogy boldoggá tegyen, hanem hogy biztosítsa a túlélésed. Ezért ha boldog akarsz lenni, akkor aktívan irányítanod kell az érzelmeidet ahelyett, hogy csak reménykednél abban, hogy boldog leszel, mert ez a természetes állapotod. A következő részben megvitatjuk, mi a boldogság, és hogyan működik.

Hogyan zavarhatja meg a boldogságot a dopamin?

A dopamin egy neurotranszmitter, amely más funkciók mellett jelentős szerepet játszik bizonyos viselkedések megjutalmazásában. Amikor dopamin szabadul fel az agy bizonyos területein – az örömközpontokban –, intenzív boldogság önt el. Ez a boldogság az az érzés, amit edzés közben érzünk, vagy ha szerencsejátékokat játszunk, szeretkezünk vagy finomat eszünk.

A dopamin egyik szerepe, hogy gondoskodjon arról, hogy táplálékot keress az éhhalál ellen, és hogy társat keress szaporodási céllal. Dopamin nélkül fajunk valószínűleg már kihalt volna. Ez jó dolog, nem igaz?

Nos, igen is és nem is. A mai világban ez a jutalmazási rendszer sok esetben elavult. A múltban a dopamin közvetlenül kapcsolódott a túlélésünkhöz, most pedig mesterségesen is stimulálható. Erre a hatásra jó példa a közösségi média, amely a pszichológiát használja arra, hogy a lehető legtöbb időt elszívja az életedből. Észrevetted a rendszeresen megjelenő értesítéseket? Arra használják őket, hogy dopamint szabadítsanak fel, hogy kapcsolatban maradj, és minél tovább maradsz kapcsolatban, annál több pénzt keresnek a szolgáltatások. A pornográfia vagy a szerencsejáték szintén dopamin felszabadulásához vezet, ami ezeket a tevékenységeket erősen addiktívvá teheti.

Szerencsére nem kell minden alkalommal cselekednünk, amikor az agyunk dopamint szabadít fel. Például nem kell folyamatosan ellenőriznünk a Facebook-hírfolyamunkat csak azért, mert kellemes dopaminlöketet ad.

A mai társadalom a boldogság egy változatát akarja eladni nekünk, amely inkább boldogtalanná tesz bennünket. Főleg az olyan értékesítők miatt váltunk a dopamin rabjaivá, akik hatékony módszereket találtak az agyunk kihasználására. A nap folyamán többször is dopaminlöketet kapunk, és ezt nagyon élvezzük. De vajon ez ugyanaz, mint a boldogság?

Ami még ennél is rosszabb, a dopamin valódi függőséget okozhat, ami súlyos következményekkel jár az egészségünkre nézve. Egy a Tulane Egyetemen végzett kutatás kimutatta, hogy amikor megengedték, hogy a résztvevők saját maguk stimulálják az örömközpontjukat, percenként átlagosan negyvenszer tettek így. Az evés helyett is az élményközpontjuk stimulálását választották, és még akkor sem voltak hajlandók enni, amikor már éhesek voltak!

A koreai Lee Seung Seop egy extrém példája ennek a szindrómának. Seop 2005-ben halt meg, miután ötvennyolc óráig folyamatosan játszott egy videojátékkal, miközben nagyon keveset evett és ivott, és nem is aludt. A későbbi vizsgálat megállapította, hogy a halál oka kimerültség és kiszáradás okozta szívelégtelenség volt. Mindössze huszonnyolc éves volt.

Ahhoz, hogy átvehesd az irányítást az érzelmeid felett, meg kell értened, hogy a dopamin milyen szerepet játszik, és miként hat a boldogságodra. A telefonod rabja vagy? Odaragadtál a tévéképernyőhöz? Vagy talán túl sok időt töltesz videojátékokkal? A legtöbben rabjai vagyunk valaminek. Egyesek számára ez nyilvánvaló, mások számára azonban kevésbé észrevehető. Például a gondolkodás rabja is lehetsz. Ahhoz, hogy jobban tudd irányítani az érzelmeidet, fel kell ismerned és meg kell értened a függőségeidet, mivel ezek megfoszthatnak a boldogságodtól.

A „majd egyszer” mítosza

Hiszel abban, hogy egy napon eléred álmodat, és végre boldog leszel? Nem valószínű, hogy ez megtörténik. Lehet, hogy eléred (és remélem, el fogod) a célodat, de nem fogsz boldogan élni, amíg meg nem halsz. Ez a gondolkodásmód csak egy újabb trükk, és az elméd szórakozik veled.

Az elméd gyorsan megszokja az új helyzeteket, ami valószínűleg az evolúció és a folyamatos alkalmazkodási igényünk eredménye a túlélés és a szaporodás érdekében. Valószínűleg ez az alkalmazkodás is az oka annak, hogy az áhított új autó vagy ház csak egy ideig fog boldoggá tenni. Amint a kezdeti izgalom elmúlt, már egy másik, következő izgalmas dologra fogsz vágyni. Ezt a jelenséget „hedonikus adaptációnak” nevezik.

Hogyan működik a hedonikus adaptáció?

Hadd osszak meg egy érdekes tanulmányt, amely valószínűleg megváltoztatja a boldogságról alkotott elképzelésed. Ez a tanulmány, amelyet 1978-ban készítettek lottónyertesek és rokkantak részvételével, számomra rendkívül gondolatébresztő volt. A vizsgálat azt értékelte, hogy a lottó megnyerése vagy a rokkanttá válás hogyan befolyásolja a boldogságot.

A tanulmány megállapította, hogy egy évvel az esemény után mindkét csoport ugyanolyan boldog volt, mint korábban. Igen, ugyanolyan boldog (vagy boldogtalan). Ha többet szeretnél megtudni erről, nézd meg Dan Gilbert The surprising science of happiness (A boldogság meglepő tudománya) című TED-előadását.

Talán úgy hiszed, hogy boldog leszel, ha „megcsináltad”. De amint a boldogságot vizsgáló említett tanulmány mutatja, ez egyszerűen nem igaz. Nem számít, mi történik veled, az elméd úgy működik, hogy miután alkalmazkodtál az új eseményhez, visszatér a boldogság előre meghatározott szintjére.

Ez azt jelenti, hogy nem lehetsz boldogabb, mint amilyen most vagy? Nem. Ez azt jelenti, hogy hosszú távon a külső események minimális hatással vannak a boldogságod szintjére.

Sonja Lyubomirsky, a Hogyan legyünk boldogok? című könyv szerzője szerint boldogságunk ötven százalékát a genetika, negyven százalékát a belső tényezők határozzák meg, és csak tíz százalékát határozzák meg a külső tényezők. Ezen külső tényezők közé tartozik például az, hogy egyedülállók vagy házasok, gazdagok vagy szegények vagyunk-e, és hasonló társadalmi szempontok.

A külső tényezők hatása valószínűleg sokkal kisebb, mint gondoltad. A lényeg a következő: az élethez való hozzáállásod befolyásolja a boldogságodat, nem pedig az, ami veled történik.

Most már érted, hogy a túlélési mechanizmusod miért hat negatívan az érzelmeidre, és hogyan akadályozza meg, hogy több örömet és boldogságot tapasztalj az életedben. A következő részben az egoról fogunk tanulni.

Gyakorlat

A munkafüzetbe írj le olyan dolgokat, amelyek dopaminlöketet adnak (I. rész. Mik az érzelmek? – 2. Boldogság)!

{1} Jánosy István fordítása.