Sipos Balázs

Személyes források
és a történelmi tapasztalat
elbeszélése

Egyének és közösségeik
Magyarországon,
1848–1948 — részlet

Megjelent Politikatörténeti Alapítvány támogatásával

A kötet kiadása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal által kibocsátott ELTE TKP2020-NKA-06 sz. támogatói okirat alapján, az ELTE Tématerületi Kiválósági Program „Közösségépítés: család és nemzet, hagyomány és innováció” elnevezésű pályázatának keretében valósult meg.

Az elektronikus verzió megjelenését a Magyar Kultúráért Alapítvány támogatta

© Sipos Balázs
Első kiadás, 2022

A borítón Robert Tracy Girl Working c. festménye (1983)
© Robert Tracy

Elektronikus kiadás, 2023
ISBN 978 963 338 528 9

Napvilág Kiadó, Budapest
www.napvilagkiado.eu

Minden jog fenntartva. Jelen könyvet vagy annak részleteit tilos reprodukálni, adatrendszerben tárolni, bármely formában vagy eszközzel – elektronikus, fényképészeti vagy más módon – a kiadó engedélye nélkül közölni.

Tartalom

Előszó

I. Személyes forrás, szépirodalmi forrás és a történelmi tapasztalat elbeszélése

Hitelesség és használat

Múltbeli és történelmi tapasztalat

Műfaji szabályok és női elbeszélők

A műfaji szabályok „megsértése” és a szerzői játék

Történelmi tapasztalat és történészi elbeszélése

II. Önéletrajzi visszaemlékezés

A visszaemlékezések elemzéséről

Tény, tapasztalat, igazság: Rákosi Jenő: Emlékezések, 1848–1926

Az Emlékezések értelmezési keretei

Műfaji „szabálysértések”: emlékirat, önéletrajz és publicisztika

Műfaji kérdések és narratív identitás

Kihagyások, „felejtések”

Összegzés

III. Alkalmi (rituális) emlékelbeszélések

Az alkalmi emlékelbeszélésekről

Tábori Kornél elbeszélése az újságírónőkről (másleírás)

Az újságírónők elbeszélései (önleírás és életút)

A magyarországi sajtó modernizálódása és az újságírói hivatás

Az első hivatásos újságírónők (életrajz)

Az első hivatásos újságírónők kollektív életrajzához

Összegzés

IV. Napló

A naplók elemzéséről

Márai Sándor átírt feljegyzései, 1945–1948, 1945–1957

Szövegek és vizsgálati szempontok

Szépíró „és” naplóíró

Napló, 1945–1957 és az 1945–1948-as „teljes naplók”

Összegzés: történelmivé váló és történelmivé stilizált tapasztalat

V. Levéltől a regényig – szépirodalom és történelmi tapasztalat

Regény mint történeti forrás

Levél és regény: személyes források (Babits Mihály, Erdős Renée, Szederkényi Anna)

Lakatos László: A jövő házassága

A férfi-nő viszony elbeszélése

Disztópia, sci-fi, tapasztalat

VI. Értelmező historiográfiai kontextusok

Politikatörténet-írás és a politika társadalomtörténete

Az új politikatörténet-írás

Mi a politika(történet)?

Történettudomány és társadalomtudományok

Politika és társadalom

Népirtások: férfi és női tapasztalatok (oral history)

Médiatörténet-írás

Újságírás- és médiatörténettől a kultúrtörténetig

Szintetikus és integrált médiatörténetek (gender- és politikatörténet)

Oral history a közönségkutatásban

Összegzés

Utószó

Jegyzetek

Irodalom

Névmutató

Előszó

E kötet célja, hogy a személyes források olvasása és elemzése során felmerülő bizonyos kérdésekre próbáljon választ találni. A feladat több ok miatt is összetett. A személyes források tanulmányozhatók a biográfiaírás és az életírás szempontjából is: az első a történet-, a második a kultúratudomány terrénuma; az első az igazságparadigmát követi, a második az élet elbeszélésének módját, de nem az elbeszélés igazságát vizsgálja (az elbeszélés itt és később is írásbeli elbeszélést is jelent). E kötetben azonban mindkét szempontot használni és összebékíteni próbálom. Egyfelől az életrajzi szempont miatt más forrásokkal is ütköztetem a személyes forrásokat (az esetek egy részében), másfelől vizsgálom a személyes forrás szövegét: megformálását, műfaji kérdéseit, az elbeszélés és cselekményesítés mintázatait is. Eközben a történelmi tapasztalatra fókuszálok. Nem ennek (történet)filozófiai, lélektani kérdéseivel foglalkozom, hanem a megismerést segítő eszközként használom. Ha tetszik: a történelmi tapasztalat az a szempont és motívum, amely újra és újra felbukkan a könyvben. Mégpedig három értelemben is: itt és most egyrészt a személyes forrás szerzőjének múltbeli, személyes vagy megélt tapasztalatát is jelenti, amelyet mindközönségesen (és pontatlanul) történelmi tapasztalatnak szokás nevezni; másrészt azt, ahogy a személyes forrás szerzője ezt a múltbeli tapasztalatot „később”, visszaemlékezésbe transzponálva immár történelmi tapasztalatként jeleníti meg. És (harmadrészt) jelenti azt a módot is, ahogy a történész (a személyes forrásból „kiolvasva” és az alapján elmondva) megalkotja történeti elbeszélését, és elbeszéli a múltbeli szereplő történelmi tapasztalatát. Ebben az értelmezési folyamatban és elbeszélésalkotásban befolyásolják az addig végzett kutatások eredményei, illetve befolyásolja a történetírást meghatározó paradigmákhoz való viszonya. A kötetben ezekre is ki-kitekintek, a személyes forrásokról szóló fejezetekben, illetve a VI., historiográfiai fejezetben is.1

Az életrajzírás és életírás kettőségén, a történelmi tapasztalat „kétértelműségén” [a múltbeli tapasztalat megformál(ód)ása és jelenbeli értelmezése-elbeszélése, azaz a múlt és a történelem kettőségén]2 kívül azt is számításba kellett vennem, hogy a személyes források használata során a történeti aldiszciplínák (a mentalitástörténettől a politikatörténetig) másként viszonyulnak e forrásokhoz. Annak elkerülése érdekében, hogy a diszciplináris töredezettség miatt a kötet széttartó legyen, a tapasztalat(történet) mellett választottam még egy, az előzőnél kevésbé hangsúlyos szempontot: az egyének viszonyát az őket körülvevő közösségekhez, amely szempont a nőtörténettől a mentalitástörténetig alkalmazhatónak tűnt. Emiatt időről időre előkerül az a kérdés, hogy vajon a személyes források szerzője mennyire reprezentál egy adott csoportot, közösséget, illetve a személyes forrás szövegét mennyire befolyásolták ezek a közösségek.

A kötet alcímében jelzett időhatár ehhez a szemponthoz kapcsolódik: a vizsgált személyes források döntő többsége magyar szerzőtől származik, és szinte kivétel nélkül az 1848 és 1948 közötti időszakról (az időszak tapasztalatairól) tudósít. Ugyanakkor nem törekedtem arra, hogy a jelzett időhatáron belül minden fontos személy fontos személyes forrását megemlítsem, mert inkább a személyes források megformálásának típusaira, mintázataira figyeltem.

A múltbeli tapasztalat és az egyének és közösségeik viszonyának szempontjai összetalálkoznak. A második fejezetben kérdés például, hogy az emlékező egyén milyen csoportot reprezentál, mennyiben határozza meg elbeszélését, hogy a nemzet nagy közösségéhez való tartozása identitása fontos része. A harmadik fejezetben – ebből a szempontból – azt tárgyalom: az újságba író nők újságírónak tartották-e magukat (számukra mit jelentett a tevékenységük), miként értelmezte a finoman szólva is a férfiak által dominált újságíróközösség a munkájukat, és ennek hatására az újságírónők miként módosították személyes tapasztalataikat (az elbeszéléseiket). A negyedik fejezetben a polgárság közösségének témája kerül elő, míg az ötödikben újra, de másként a férfi–nő-viszony.

Az egyes fejezetek módszertani szempontból is leírhatók röviden. Az első fejezet a kötet feltevéseiről szól. A személyes források elemzésének lehetséges szempontjairól, például a műfaji szempont alkalmazásáról, vagy a történelmi tapasztalatról, tehát azokról a feltevésekről, amelyek szerint lehetséges a levelet, a naplót, a visszaemlékezést és a regényt hasonló módon elemezni. Hangsúlyos ebben a fejezetben is (ahogy a többiben is, de leginkább talán a naplókról szóló negyedikben) az egyén tapasztalatainak és azok elbeszélésének módosulása, akár műfaji, akár időbeli okok miatt. Azt gondolom, hogy ezeknek a változásoknak a rekonstruálása az életírás szempontjából szükséges forráskritika minimuma.

A második–ötödik fejezet felépítése hasonló. Előbb adott forrástípus bizonyos vizsgálati módozatairól tartalmaznak hosszabb-rövidebb fejtegetéseket (alfejezeteket), majd konkrét személyes forrás vagy forráscsoport részletes bemutatása és elemzése következik. Ennek megfelelően a második fejezet az önéletrajzi visszaemlékezésekről általában és Rákosi Jenő Emlékezések és Emlékeim című szövegeiről szól. A harmadik az alkalmi emlékező írások sajátosságait tárgyalja, hangsúlyosan a férfiak és nők viszonyára, azaz a társadalmi nemi szerepek alakulására, majd 1912-es és 1914-es szövegeket mutat be. A negyedik fejezet a naplók elemzésével foglalkozik, a naplóírók motivációival, a naplók funkcióival (a szerzők szempontjából), valamint Márai Sándor különféle naplóvariánsaival. Az ötödik fejezet a szépirodalom személyes-történeti forrásként való felhasználását tárgyalja, azt a kérdést, hogy a szerző múltbeli (történelmi) tapasztalata mikét ismerhető meg a regényéből. Néhány általános kérdésen és példán túl egy kevéssé ismert író, Lakatos László regényének elemzése következik.

Ezek a fejezetek a korábban említett okok miatt is hasonlók. Tárgyalják a tapasztalatok módosulását (is), mégpedig különféle személyes források „összeolvasása”, ütköztetése révén. Eltérő mértékben bár, de kitérnek életrajzi kérdésekre is, az életrajz és életírás szempontjait egyaránt használva. És végül: érintik, hogy az adott forrás, életút értelmezése során a történészek által használt értelmezési keretek miként befolyásolták azt a módot, ahogy a múltbeli tapasztalatból a történészi-történelmi tapasztalatot előállították.

A hatodik, historiográfiai fejezet ez utóbbira fókuszál. Célom annak érzékeltetése, felvillantása csupán, hogy a historiográfiai változások és bizonyos tudományszociológiai szituáltság miként befolyásolta e személyes forrástípusok használatát, mégpedig a történelmi tapasztalat szempontjából. Ennek keretében kerül elő az oral history és az interjú témája a politikatörténetben (a politika társadalomtörténetében) és a médiatörténetben.

Összefoglalva: a személyes források három módon tanulmányozhatók. Egyrészt valamilyen kitüntetett szempont szerint, másrészt a forrás típusa szerint (az önéletrajztól mondjuk a regényig), harmadrészt a tágan értelmezett történetírói gyakorlat szempontjából. Az egyes fejezetek ezeket a lehetőségeket követik, alkalmazzák. Az első fejezet általában szól az elemzési szempontokról, a második–ötödik inkább a kitüntetett szempontok és a forrás típusa, műfaja szerint közelít a személyes forrásokhoz, míg a hatodik fejezetben a diszciplináris helyzet, kontextus mint a személyes forrás használatát alakító tényező a téma.

A kötet korábban már megjelent tanulmányokon alapul, amelyeket kibővítettem (vagy lerövidítettem), javítottam, átírtam, összedolgoztam; valamint új fejezeteket – alfejezeteket – tartalmaz. Van olyan fejezet, amely esetében az eredeti tanulmány talán csak kiindulási pont maradt. A szerkesztési-átírási munka, az újabb kutatásokon alapuló jelentős mennyiségű kiegészítés eredményeként talán sikerült a könyvet koherens egésszé formálnom, még ha a személyes források használatával és a tapasztalattörténettel kapcsolatos számos kérdésre nem is tértem ki.

Az eredeti tanulmányok megírása, valamint e kötet elkészítése során sokan segítették a munkámat. Különösen hálás vagyok Pritz Pálnak azért is, mert felkeltette az érdeklődésemet a személyes források vizsgálata iránt: részt vehettem két olyan konferenciaszekció munkájában, amelyeket ő szervezett, és amelyek a napló és az emlékirat kérdéseit tárgyalták. Köszönettel tartozom azoknak a kollégáimnak, akik e szekciók munkájában részt vettek, mivel közös beszélgetéseink alatt és után, véleményüket meghallgatva átgondolhattam saját kutatásomat is. Köszönettel tartozom továbbá Kövér Györgynek, Szajbély Mihálynak, Széchenyi Ágnesnek, Deák Ágnesnek, Császtvay Tündének, Eőry Áronnak, akik az eredeti tanulmányok megjelenésekor vagy után segítettek tanácsaikkal, reflexióikkal, az írásokat közlésre elfogadták, szerkesztették. Külön köszönöm Gyáni Gábornak egyrészt a reflexióit, másrészt a támogatását. Az elmúlt években kapott szakmai támogatásért rajtuk kívül hálás vagyok Pető Andreának, Földes Györgynek, Izsák Lajosnak és Erdődy Gábornak.

Ez a kötet a „Közösségépítés: család és nemzet, hagyomány és innováció” elnevezésű „Tématerületi Kiválósági Program” keretében készült az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karán. E lehetőséget és a segítséget is köszönöm Csorba Lászlónak.

Utószó

A 20. század a memory boom kora, a század második fele pedig a tapasztalattörténet megszületésének és nagykorúvá válásának időszaka. Mind a kettő közös oka az, hogy a század traumákkal teli a világháborúk, a polgárháborúk, a diktatúrák, a társadalmi rendszerek változásai, népirtások és a holokauszt miatt. A tapasztalattörténet és különösen a nemek szerinti vizsgálata azonban hiába kínált fontos szempontokat ezeknek a kataklizmáknak a megértésében, eleinte ellenállást váltott ki, mert sokan attól féltek: a szubjektivitásuk, hétköznapiságuk az események profanizálását is eredményezi. Sőt, a személyes források részben jelentéktelen eseményekről, tapasztalatokról tudósítanak, például azért, mert az elbeszélő nem érzékelte, hogy „történelmi időket” él.1 És végül: az is gondot okozott, hogy nehezen volt összebékíthető a tapasztalatok sokfélesége, az elbeszélők sokféle igazsága a történészek törekvésével a „való”, az egyetlen igazság elbeszélésére.

Az a kérdés, hogy mi is a tapasztalat, már évtizedekkel korábban is felmerült – a tapasztalattörténet mint irányzat, téma megjelenését követően pedig még fontosabbá vált. Mi a valóság és a tapasztalat viszonya? Hogyan függ össze az egyéni és közösségi tapasztalat? – tették fel többen is az (al)kérdéseket. Ebben a könyvben a tapasztalat „háromdimenziós” leírását használtam. Az első dimenzió az eseménytől („élménytől”) való távolodás. Ezt mutatják a talán nem túl szerencsés elsődleges, másodlagos és harmadikféle tapasztalat fogalmai. A második dimenziót a műfaj jelenti, amely többek között az elbeszélés felépítésének, elbeszélésnek a módját, az értelmezési keret kiválasztását (például alkalmi emlékezés esetében), a fikció szerepét és arányát határozza meg. (A másodlagos tapasztalat esetében a napló, a levél, a vallomás és például a tárca műfaja miatti különbségekre lehet gondolni; a harmadlagos tapasztalat esetében pedig az önéletrajzra, az emlékiratra vagy például a kulcsregényre.) A nyelvi megformálásban ezek mellett természetesen olyan tényezők is szerepet játszanak, mint például az elbeszélő iskolázottsága, kulturális tőkéje, személyes és csoportidentitása, a választott és/vagy képviselt normái, a társadalmi és személyközi kommunikáció hatása és így tovább.2 Ezek mellett azonban más, itt csak érintett tényezők (emlékezés folyamata, trauma mértéke) is szerepet játszanak.

Mindez azt jelenti, hogy a múltbeli tapasztalatot csak sok szűrőn, módosuláson keresztül tudjuk megismerni. Ráadásul gyakran az a tapasztalat, amit megismerünk, valójában nem is azonos azzal a tapasztalattal, amelyről az elbeszélés tudósít. Máshonnan közelítve ugyanehhez azt mondhatjuk: a múltbeli tapasztalat nem csupán a személyes forrás mai olvasójának jelenik meg történelmi tapasztalatként (a múlt és a történelem összemosása eredményeként is), hiszen egy visszaemlékezés esetében az elbeszélő a múltbeli tapasztalatát már „a” történelemben helyezi el és értelmezi, azaz nem az elsődleges, hanem a harmadlagos tapasztalat – miközben az elbeszélő nem említi, hogy éppen átértelmezi, átformálja a múltbeli (és akkor egyidejű) tapasztalatát. (Ugyanezt látjuk akkor, amikor a történésekkel egykorú feljegyzések felhasználásával, azaz a másodlagos tapasztalatok átértelmezésével születik meg egy szépirodalmi igényű napló.)

A történész a különféle tapasztalatokat (is) felhasználva egy másfajta történelmi tapasztalatot alkot, mint amellyel például az önéletrajzokban találkozunk. Ezt a történész személyes preferenciáin kívül bizonyos szakmai szabályok, az eltérő nézőpontok megismerése, tévedések, történetírói divatok, tudományszociológiai okok (stb.) befolyásolják.

Némiképpen tréfásnak szánt módon úgy fogalmaznék: múltbeli tapasztalatból történelmi tapasztalatot képes formálni az olvasó, aki számára a múlt és a történelem ugyanaz; a visszaemlékező, aki régebbi magyarázatait, önértelmezését idézi fel, meséli el; és végül a történész.3 Ami azt jelenti, hogy mind a hárman nem csupán átértelmezik, hanem áttranszponálják a múltbeli tapasztalatokat.

Ezek a történelmi és múltbeli tapasztalatok személyes és más forrásokból és történeti munkákból ismerhetők meg, és ez az evidencia azt is jelenti, hogy (bár egyneműként gondolunk rájuk) e tapasztalatok igen eltérő jellegűek. Ahogy a személyes források közé is igen sokféle típusú írott történeti forrás tartozik a hivatalos levéltől (kérvénytől) a regényig (ám, mint a bevezető, módszertani fejezetben említettem, a vizuális források között is találni személyes forrásokat).4 A célom az volt, hogy e személyes források olvasása és elemzése, a különféle múltbeli-történelmi tapasztalatok tanulmányozása során hasznosítható szempontokat ajánljak, és ezeket konkrét szövegek elemzése során ki is próbáljam. Alapvetően olyan szempontokról volt szó, amelyek a „konkrét” tapasztalattól való eltávolodás elemzését segítenek, segíthetnek kimutatni, ami különösen akkor tűnik hasznosnak, ha nincsenek eltérő forrásaink egy és ugyanarról a tapasztalatról – azaz nem tudunk különböző szövegeket összeolvasni.

A kötetben ajánlott és kipróbált, a szövegek és a tapasztalatok elemzése során általánosan használhatónak tűnő (vagy annak ábrázolni próbált) szempontok és technikák természetesen általában nem elegendők egy-egy személyes forrás vizsgálata során. Ahogy a tapasztalattörténet nem egyenlő a történelemmel, úgy ezek a szempontok sem „pótolják” az érzelemtörténet vagy például a diplomáciatörténet eszköztárát. Itt még egy problémát érdemes megemlíteni e szempontok és technikák alkalmazási lehetőségeivel kapcsolatban: bár a múltbeli tapasztalat „közvetlen” megismerhetőségére nincs mód (lásd a „távolodásról” és az elbeszélésről, műfajokról írottakat – és így tovább), elbeszélése, elbeszéléssé formálódása megismerhető és megérthető.5

A kötetben tárgyalt dilemmák ugyanakkor nem minden kutatót foglalkoztatnak: a tapasztalat fogalma például számos munkában reflektálatlanul szerepel, csupán címke; például a nők eltérő tapasztalatait egységesnek mutatják, egyféle női és egyféle férfi tapasztalatot feltételezve. Olykor nem merülnek fel inkább gyakorlati, kutatásmódszertani kérdések (például az oral history „előállítása” során), ahogy az adott társadalom- vagy politikatörténeti probléma bevett elbeszélésének és a konkrét személyes forrás értelmezésnek ellentmondásaiból fakadó problémák se.

A személyes források és a tapasztalattörténet tehát olyan (a tapasztalat megismerhetőségének kérdésétől a történészek által használt értelmezési keret hatásáig terjedő) „problémahalmazt” alkotnak, amelyhez két irányból, két módon érdemes közelíteni. Az eltérő típusú személyes történeti forrásoktól indulva egyfelől, a historiográfia kontextusba ágyazva („madártávlatból”) másfelől.

Jegyzetek

Előszó

1 A történelmi tapasztalatnak tehát nem az „utókor emberének” (például a történésznek) a múlthoz való személyes, közvetlen, meghitt, élményszerű viszonyát nevezem.

2 A „történelmi tapasztalat” ráadásul a múlt ismeretét is jelenti, például amikor arról esik szó: „mire tanít a történelmi tapasztalat”.

Utószó

1 Ebből a szempontból egy sajátos történetet mesél el Benjamin Kuras, amely történetnek a főszereplője ismerte Marxot, de nem hallott róla semmit. Benjamin Kuras: Van-e élet a Marxon? A posztkommunista Közép-Európa kendőzetlenül. Pozsony, Kalligram, 2003. 11.

2 Vö. Kunt Gergely: Kamasztükrök. A hosszú negyvenes évek társadalmi képzetei fiatalok naplóiban. Budapest, Korall, 2017. 286–400. (A „Személyes tapasztalat és tömegkommunikáció” című fejezet.)

3 „A múltbeli emberi tapasztalatok – jelenbelivel szembeni – eredendő másmilyenségének a kutatói felfedezése és történészi tapasztalatként való forgalmazása nagy lépéssel viheti előre a történeti tudat olyannyira kívánatos historizálását” – írja Gyáni Gábor (A történelmi tapasztalat fogalmának historizálása. I. m. 39.)

4 Ezeket a forrásokat szubjektív forrásnak is szokás nevezni, a belőlük megismerhető egyik fajta elbeszélést pedig szubjektív (vagy személyes) történelemnek. A bevezető, módszertani fejezetben említettem, hogy személyes/szubjektív történelem nem személyes forrásokból, például bírósági jegyzőkönyvekből is rekonstruálható.

5 „…a jelenhez képest a múlt eredendően idegen tapasztalati tartomány. […] a múlt és a jelen tapasztalati világa egymástól alapvetően eltérő minőségek. Az a fajta tapasztalat, amire a történész akkor tesz szert, amikor a múltat (a mentalitás síkján) kezdi kutatni (érteni és magyarázni), nem biztos, hogy azonos a történelmi ágenseknek a múlt átélése (csinálása, elszenvedése vagy csak a megfigyelése) során elsajátított tapasztalataival. Megismerhető (megérthető) vajon ezen belátás fényében mindaz, aminek a történeti rekonstrukciójára a történészek egy része ma készségesen vállalkozik? Nincs a kérdésre megnyugtató felelet.” (Gyáni Gábor: A történelmi tapasztalat. I. m. 38.)

Irodalom

1 A cím nélküli újságcikkeket (tudósításokat) nem tartalmazza az Irodalom.

Irodalom

1. Személyes források

„A párt foglya voltam”. Demény Pál élete. Szerk.: Kiss József. A Medvetánc című folyóirat melléklete. Budapest, 1988.

„Hazájának, Nemzetének hű fiaként”. Mentesítési kérelmek 1944-ből. Szerk.: Hankiss Ágnes. Budapest, Hamvas Béla Kultúrakutató Intézet, 2016.

Agneša Kalinová – Jana Juráňová: Hét életem. Budapest, Magvető, 2018.(Tények és tanúk)

Antal Gézáné: Túl a palotákon. Pesti riportok. Budapest, Dick, 1913.

Babits Mihály levelezése 1923–1925. Sajtó alá rendezte: Szőke Mária. Budapest, Magyar Napló, 2018. 8. (Babits Mihály műveinek kritikai kiadása. Levelek.)

Babits Mihály: Timár Virgil fia. Sajtó alá rendezte, a jegyzeteket és a kísérőtanulmányokat írta: Sipos Lajos. Budapest, Magyar Könyvklub, 2001. (Babits Mihály műveinek kritikai kiadása. Regényei.)

Balázs Béla: Napló 1914–1922. Szerk.: Fábri Anna. Budapest, Magvető, 1982. (Tények és tanúk)

Balogh Tamás (szerk.): Schöpflin Aladár összegyűjtött levelei. Pécs, Pro Pannonia, 2004.

Barabás Miklós önéletrajza. Sajtó alá rendezte: Banner Zoltán. Kolozsvár, Dacia, 1985.

„Belső várkastély”. Bicskey Erzsébet, egy fiatal lány naplója, 1940–1946. Szerk.: Kántás Balázs és mások. Nyíregyháza, Magyar Nemzeti Levéltár Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Levéltára, 2019. (Magyar Nemzeti Levéltár Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Levéltára kiadványai II. Közlemények, 53.)

Benamy Sándor: Állampolgár voltam Közép-Európában. Budapest, Magvető, 1983. (Tények és tanúk)

Benedek Marcell: Naplómat olvasom. Budapest, Szépirodalmi, 1985. (2. kiadás.)

Berkeszi István: Kataklizma. Berkeszi István naplója. (Temesvár, 1914. június 28.–1918. október 27.) Válogatás. Bevezette, válogatta és jegyzetekkel ellátta: Marosvári Attila. Békéscsaba, Új Auróra, 1989.

Bethlen István emlékirata, 1944. Sajtó alá rendezte, a jegyzeteket és bevezető tanulmányt írta: Romsics Ignác. Budapest, Zrínyi, 1988.

Bolza Ilona: A bujdosó gróf Bethlen István (1944). In: Bethlen István emlékirata, 1944. Sajtó alá rendezte, a jegyzeteket és bevezető tanulmányt írta: Romsics Ignác. Budapest, Zrínyi, 1988.

Csonka Mihály élete és világképe. Szerk.: Romsics Ignác. Osiris, Budapest, 2009.

Demény Pál: Rabságaim. I–II. Budapest, Magvető, 1989. (Tények és tanúk)

Déry Tibor: A napok hordaléka. Fapadoskonyv.hu.

Desseőffy Alice: Bécsi napló. 1925. (Magántulajdon.)

Edelsheim-Gyulai Ilona: Becsület és kötelesség I. 1918–1944. Budapest, Európa, 2018.

Egy jubiláló német írónő, aki egész életében a magyarságért dolgozott. Látogatás a 60 éves F. Malvynál, „A Vajna-major” szerzőjénél. Új Idők, 1929. szeptember 1. 298.

Erba-Odescalchi Sándor herceg: Testamentum I–II. Budapest, Dovin,1991.

Erdős Renée: Berekesztett utak. Budapest, Dick, 1923.

Erdős Renée: Különös önéletrajz. Petőfi Irodalmi Múzeum Kézirattára, 2160/152.

Ertsey Lívia, M.: Emlékeim. Kecskemét, Korda, [é. n.] (2. kiadás.)

Fejtő Ferenc: Előszó az Érzelmes utazás új kiadásához, 53 év után. In: Uő: Érzelmes utazás. Budapest, Magvető, 1989.

Fejtő Ferenc: Érzelmes utazás. Budapest, Magvető, 1989.

Galbraith, John Kenneth: Egy kortárs emlékei. Budapest, Európa, 1988.

Gömbös Gyula hatalomra kerülése és kormányzása, 1932–1936. Antal István sajtófőnök emlékiratai. Szerk.: Gergely Jenő. Budapest, Palatinus, 2004.

Graves, Robert: Isten hozzád, Anglia! Budapest, Európa, 1979.

Gyenes István: Élet a föld alatt. Budapest, Gábor Áron, 1945.

Haraszti Sándor: Befejezetlen számvetés. Budapest, Magvető, 1986. (Tények és tanúk)

Háy Gyula: Született 1900-ban. Emlékezések. Budapest, Interart, 1990.

Heltai Jenő: Magánügy. In: Uő: Négy fal között. Naplójegyzetek 1944–1945. Budapest, Magvető, 2017.

Heltai Jenő: Négy fal között. Naplójegyzetek 1944–1945. Budapest, Magvető, 2017. (Tények és tanúk)

Herczeg Ferenc: A Várhegy. Budapest, Szépirodalmi, 1985.

Herczeg Ferenc: Hűvösvölgy. Budapest, Szépirodalmi, 1993.

Hollósné de Grobois Nandine: Ki volt az első újságírónő? Magyar Nemzet, 1949. március 12.

Hoppál Mihály – Küllős Imola – Manga János (szerk.): Emlékül hagyom az unokáknak, dédunokáknak, lássák, hogyan éltünk s hogy az ő életük szebb legyen egyszer. Önéletírások. Budapest, Gondolat, 1974.

Horthy Miklós: Emlékirataim. Budapest, Európa–História, 1990. (Extra Hungariam)

Hory András: Bukaresttől Varsóig. Sajtó alá rendezte: Pritz Pál. Budapest, Gondolat, 1987.

Hrabovszky Júlia: Ami elmúlt. Visszaemlékezések életemből. Sajtó alá rendezte: Steinert Ágota. Budapest, Helikon, 2001.

Illyés Gyula: Kora tavasz. [1939–1941.] dia.hu/

Illyés Gyula: Naplójegyzetek, 1961–1972. Sajtó alá rendezte: Illyés Gyuláné. Budapest, Szépirodalmi, 1989.

Izsáky Margit: Ország a keresztfán. Budapest, Müller Károly (Ezelőtt: Gábor Áron), 1945.

Janikovszky Éva: Naplóm, 1938–1944. Szerk.: Dóka Péter. Budapest, Móra, 2020.

Jeszenszky-krónika, 1818–1900. Egy mezővárosi kisnemes és emlékezései a XIX. századból. Szerk.: Jeszenszky Iván. Sajtó alá rendezte, jegyzeteket írta: Dobszay Tamás. Budapest, Alterra, 2010.

Jókai Mór: Petőfi halála. Vasárnapi Újság, 1899/34.

Kádár Gyula: A Ludovikától Sopronkőhidáig. Budapest, Magvető, 1978. I. k. (Tények és tanúk)

Kánya Emilia: Réges-régi időkről. Egy 19. századi írónő emlékiratai. A szöveget gondozta: Fábri Anna – Kiss Bori. Budapest, Kortárs, 1998.

Karig Sára: A szerencse lánya. Az életútinterjút készítette Bakonyi Éva, sajtó alá rendezte és a jegyzeteket írta Schmal Alexandra. Budapest, Magvető, 2019. (Tények és tanúk)

Kéthly Anna levele Szederkényi Annának, 1932. április 30. Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára, Kézirattár, Ms 10.225/q.

Király Erzsébet: Kedves naplóm! Egy munkásasszony emlékei. A tanulmányt írta és a szöveget gondozta: Grexa Izabella. Budapest, Corvina, 2015.

Kismama sárga csillaggal. Egy fiatalasszony naplója a német megszállástól 1945 júliusáig. Bevezető és záró tanulmányt írta, szöveget gondozta, jegyzeteket összeállította: Huhák Heléna – Szécsényi András – Szívós Erika. Budapest, Jaffa, 2015.

Kovács Lydia: A kereső nő. Az asszony munkája Magyarországon. Magyarország, 1914. május 30. 39.

Kovács Lydia: Magyar újságírónők. Az Érdekes Újság, 1914. április 26. 2.

Kovács Lydia: Újságkihordónők. A Nő, 1914/3. 56.

Krúdy Gyula: A tiszaeszlári Solymosi Eszter. mek.oszk.hu/

Lakatos László: A jövő házassága. Budapest, Athenaeum, 1927.

Lenkei Júlia (szerk.): Balázs Béla levelei Lukács Györgyhöz. Egy szövetség dokumentumai. Budapest, MTA Filozófiai Intézet, 1982. (Archívumi Füzetek, 1.)

Lónyay Menyhért naplója 1860–1861. Sajtó alá rendezte: Berkes Hajnalka – Laszli Mariann – Nagy Anita. Szerk.: Deák Ágnes. Budapest, Századvég, 2004.

Lovászy Márton, ifj.: Apró, régi titkok a szerkesztőségből. Magyarország, 1918. december 25. 20.

Magyar Golgota. Regénysorozat. Budapest, Müller Károly Könyvkiadóvállalat, 1945.

Márai Sándor: A teljes napló, 1945. Budapest, Helikon, 2007.

Márai Sándor: A teljes napló, 1947. Budapest, Helikon, 2007.

Márai Sándor: A teljes napló, 1948. Budapest, Helikon, 2008.

Márai Sándor: Ami a naplóból kimaradt 1945–1946. Toronto, Vörösváry, 1991.

Márai Sándor: Európa elrablása. Budapest, Révai Könyvkiadó, 1947. (Márai Sándor Munkái. Révai könyvtár, 9.)

Márai Sándor: Föld, föld…! Emlékezések. Budapest, Helikon, 1991.

Márai Sándor: Föld, föld…! Sajtó alá rendezte: Kovács Attila Zoltán. Budapest, Helikon, 2014.

Márai Sándor: Föld, föld…! Toronto, Vörösváry–Weller, 1972.

Márai Sándor: Napló 1943–1944. Budapest, Helikon, 2004.

Márai Sándor: Napló, 1945–1957. Budapest, Akadémiai–Helikon, 1990.

Márai Sándor: Szakállas Török. In: Uő: Vasárnapi krónika. Budapest, Révai, 1943.

Marcus, Judith – Zoltán Tar (szerk.): Georg Lukács Selected Correspondence, 1902–1920. New York, Columbia University Press, 1986.

Móricz Zsigmond: Életem regénye. mek.oszk.hu/

Nagy Ferenc: Küzdelem a vasfüggöny mögött I–II. Szerk.: Antal László. Jegyzeteket írta: Vida István. Budapest, Európa–História, 1990. (Extra Hungariam)

Náray Antal visszaemlékezése, 1945. Sajtó alá rendezte: Szakály Sándor. Budapest, Zrínyi, 1988.

Németh László: Mit köszönhetek a Toldy Reálnak? Köznevelés, 1967/5., 1967/6.

Ortutay Gyula: Napló I. 1938–1954. Szerk.: Markó László. Pécs, Alexandra Kiadó, 2009.

Palkó Vilma, Sz.: A német halálgyárak. Budapest, Gábor Áron, 1945.

Passuth László: Kutatóárok. Regény. Budapest, Szépirodalmi, 1966.

Péchy Blanka: Regény. Budapest, Magvető, 1963.

Perger Gyula (szerk.): „…félelemmel és aggodalommal…” Plébániák jelentései a háborús károkról a Győri Egyházmegyéből 1945. Győr, 2005.

Petyke Mihály: A Gestapo foglya voltam. Politikai riportregény. Budapest, Gábor Áron, 1945.

Radnóti Miklósné Gyarmati Fanni: Napló 1935–1946 I–II. Sajtó alá rendezte: Ferencz Győző – Nagy Zsejke. Jegyzeteket és utószót írta: Ferencz Győző. Budapest, Jaffa Kiadó, 2018.

Radnóti Sándor: „Sosem fogok memoárt írni.” Budapest, Magvető, 2019. (Tények és tanúk)

Rákosi Jenő: Emlékeim. Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár, Budapest Gyűjtemény

Rákosi Jenő: Emlékezések 1848–1926 I–III. Budapest, Franklin, 1926.

Rákosi Jenő: Emlékezések. Szerk.: Gyurácz Ferenc. Vasszilvágy, Magyar Nyugat, 2009. (Rákosi Jenő válogatott művei, 2.)

Rónay György: Napló I. (1945–1952). Budapest, Magvető, 1989.

Saly Dezső: Szigorúan bizalmas! Fekete könyv, 1939–1944. Budapest, Anonymus, 1945.

Sauvageot, Aurélien: Magyarországi életutam. Budapest, Európa, 1988.

Schiller Jenő: Rákosi Jenő. Egy magántitkár feljegyzései. Budapest, Káldor, 1933.

Serédi Jusztinián levele Erdős Renée-nek, 1944. május 3. Országos Széchényi Könyvtár Kézirattára, Levelestár,

Soros Tivadar: Álarcban. Nácivilág Magyarországon. In: Uő: Túlélni. Budapest, Múlt és Jövő, 2018.

Szabad György: Aradtól az Országgyűlésig. Pavlovits Miklós interjúja Szabad Györggyel. A jegyzeteket készítette Csorba László. Budapest, Magvető, 2017. (Tények és tanúk)

Szász Béla: Minden kényszer nélkül: egy műper története. Szerk.: Antal László. Budapest, Európa–História, 1989.

Gróf Széchenyi István naplói 3. 1826–1830. Szerk.: Viszota Gyula. Budapest, 1932. (Gróf Széchenyi István munkái, 12.)

Szederkényi Anna levele Bozzay Margitnak, 1932. szeptember 11. Ms 10.225/u.

Szederkényi Anna: Felszabadultak. Budapest, Athenaeum, é. n. [1932]

Szegedy-Maszák Aladár: Az ember ősszel visszanéz. Egy volt magyar diplomata emlékirataiból, I–II. Válogatta, sajtó alá rendezte és a jegyzeteket írta: Csorba László. Budapest, Európa–História, 1996. (Extra Hungariam)

Szép Ernő: Natália. Sajtó alá rendezte: Vida Lajos. Budapest, Noran, 2008.

Tarján Vilmos: A bedeszkázott riporter. Szerk.: Buza Péter. Budapest, Budapesti Városvédő Egyesület, 2007.

Tábori Kornél: Női írók és zsurnaliszták. In: Bányai Elemér (szerk.): Budapesti Újságirók Egyesülete Almanachja, 1912. Budapest, Budapesti Ujságirók Egyesülete, 1912.

Táncsics Eszter és Csorba Géza naplója. Válogatta és szerkesztette: Buza Péter. Budapest, Széphalom Könyvműhely, 1994.

Thienemann Tivadar: Az utókor címére. Thienemann Tivadar hátrahagyott életrajzi feljegyzései. Sajtó alá rendezte: Koncz Lajos. Pécs, Pro Pannonia, 2010.

Török Sophie naptárai 1921–1941 I–II. Sajtó alá rendezte: Papp Zoltán János. Budapest, Argumentum, 2010.

Vázsonyi Endre: Cédula a szivarzsebben. Budapest, Magvető, 1989.

Vázsonyi Vilmosné: Egyszer volt… Emlékirat 1947-ből. Sajtó alá rendezte, jegyzeteket írta: Sipos András – Zeke Gyula. Budapest, Budapest Főváros Levéltára, 2015.

2. Egyéb források1

[Arcképek.] Tolnai Világlapja, 1910. december 25.

„Megkaptam én is a sárga foltot…” Csendes beszélgetés Rákosi Jenővel, akit 1926 december 1-én rágalmazásért elítéltek. Pesti Napló, 1926. december 2.

A „királyhű” Petőfi. Hogyan ünnepelte az úri Magyarország Petőfi halálának ötvenedik évfordulóját. Szabad Nép, 1949. július 13.

A Magyar Hírlapírók Országos Nyugdíjintézetének munkássága 1932-ben. A Sajtó, 1933/3.

A magyar irodalom és a ghettó. Hogyan hívták irodalmunk „reprezentánsait”. Szózat, 1924. május 10.

A magyar kereskedők lakomája Rákosi Jenő 85 éves születésnapja alkalmából. Pesti Hírlap, 1927. november 12.

A tiszaeszlári bűnper. Bary József vizsgálóbíró emlékiratai. Budapest, Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, 1933.

Alekszijevics, Szvetlana: Nők a tűzvonalban. Budapest, Helikon, 2020.

Babits Mihály: „Engem nem látott senki még.” Babits-olvasókönyv I–II. Szerk.: Sipos Lajos. Budapest, Historia Litteraria Alapítvány – Korona, 1999.

Balázs, Béla: Sieben Märchen. Wien–Berlin, Rikola, 1921.

Bánhegyi Jób: Magyar nőírók. Budapest, Szent István Társulat, 1939.

Bozzay Margit (szerk.): A Magyar Asszonyok Lexikona. Budapest, 1931.

Budapesti Közlöny 1901. szeptember 24.

Dr. Sziklay János – Szász Menyhért (szerk.): A Magyar Sajtó Évkönyve 1937. Budapest, Hungária Lloyd, 1937. (A Sajtó könyvtára 15.)

Fenyő Miksa: Hadi készülődés. Nyugat, 1909/1.

Fenyő Miksa: Lengyel mezőkön, tábortűz mellett: Gyóni Géza versei. Nyugat, 1915/21.

Fuchs, Malvi: Die Cultur des Weiblichen Körpers als Grundlage der Frauenkleidung von Paul Schultze. Neues Frauenleben, 1902/8.

Fuchs, Malvi: Die Frauenehre. Die Zeit, 1905. január 24.

Fuchs, Malvi: Ihre erste Liebe. Wiener Hausfrauen-Zeitung, 1902. szeptember 14.

Fuchs, Malvi: Zur Bekämpfung des Mädchenhandels in Ungarn. Neues Fraunleben, 1902/8.

Gách Marianne: Vallomás a „Regény”-ről. Beszélgetés Péchy Blankával. Film, Színház, Muzsika, 1963. szeptember 6.

Hatvany Lajos: Az úri hölgyhöz. Nyugat, 1910/16.

Heltai Jenő: Önéletrajz. Pesti Hírlap, 1935. március 10.

Hollós Lipótné de Grobois Nadine: A női munkás. Budapest, Országos Ismeretterjesztő Társulat, 1911.

Hollós Lipótné de Grobois Nandine: A kenyérkereső asszony. Pályaválasztás előtt álló nők. Budapest, Rákosi Jenő Ujságvállalata, 1910.

Ignotus Pál: Jegyzetek a szabadságról. Szerk.: Bozóki András. Budapest, Gondolat, 2010.

Ignotus: Hagyomány és egyéniség. Nyugat, 1908/2.

Klebelsberg Kunó Előszava. In: Rákosi Jenő: Emlékezések 1848–1926. Budapest, Franklin,1926. I. k.

Kolosváry-Borcsa Mihály: A zsidókérdés magyarországi irodalma. Budapest, Stádium, é. n.

Kovács Lydia meghalt. Pesti Napló, 1918. december 3.

Kovács Lydia: Érdekes asszonyok portréi. Pesti Napló, 1913. március 23. (II. melléklet.)

Lakatos László: A divat divatja. Tolnai Világlapja, 1930/48.

Lakatos László: A jövő házassága. Népszava, 1928. május 1.

Lakatos László: A jövő házassága. Pesti Napló, 1928. január 28.

Lakatos László: A mai úrilány, a mai úrasszony, a mai szerelem, a mai eljegyzés, a mai házasság. Színházi Élet, 1928/49.

Lakatos László: A női férfi és a férfi nő. Színházi Élet, 1926/40.

Lakatos László: Ami múlik, ami pusztul. Tolnai Világlapja, 1928/41.

Lakatos László: Divat a munkában, divat a munkátlanságban, divat a gazdagságban, divat a szegénységben. In: Az Est hármaskönyve, 1929. I. k. Divat és kultúra. Budapest, 1929.

Lakatos László: Miss Dollar. Színházi Élet, 1931/32.

Lakatos László: Vita a házasságról. Párbeszédes csevegés. Színházi Élet, 1935/31.

Lemur: Lakatos László: A jövő házassága. Napkelet, 1928/6.

Magyar Hírlapírók Országos Nyugdíjintézete. A Sajtó, Sajtóügyi tudományos folyóirat, 1931/4.

Magyar Szent Korona országainak 1900. évi népszámlálása, 8. rész. Közszolgálati ágak és szabadfoglalkozások. Magyar Királyi Központi Statisztikai Hivatal, 1906.

Magyar Szent Korona országainak 1900. évi népszámlálása. 4. rész. A népesség foglalkozása a főbb demográfiai adatokkal egybevetve s a népesség ház- és földbirtokviszonyai. Magyar Királyi Központi Statisztikai Hivatal, 1915.

Magyar zsidó lexikon. Szerk. Újvári Péter. Budapest, Pallas, 1929.

Márai Sándor: Bébi vagy az első szerelem. A nővér. Budapest, Helikon, é. n.

Márai Sándor: Füves könyv. Budapest, Helikon, 2001.

Márai Sándor: Naptárcsere. Budapest, Hungária Könyvek 2. é. n.

Márai Sándor: Naptárcsere. In: Uő: Bolhapiac. Tárcanovellák. Budapest, Helikon, 2009.

Márai Sándor: Szabadulás. Budapest, Helikon, 2000.

Mary Holmes: Millbank örökösei. Magyarország, 1989. szeptember 1.

Miniszterelnökségi „irodalmi actio” 1916-ban. 2. rész. Közzéteszi Paul Kárpáti. In: Paul Kárpáti – László Tarnói (szerk.): Berliner Beiträge zur Hungarologie 8. Berlin–Budapest, Humboldt-Universität zu Berlin, 1995.

Nők küldöttsége a miniszterelnök előtt. Az Újság, 1918. július 5.

Pécsi Figyelő, 1896. december 10. 5. (Házassági hirdetések.)

Rákosi Jenő hatvanéves színműírói jubileuma. Ünnepi vacsora Rákosi Jenő tiszteletére. Pesti Hírlap, 1927. február 15.

Rákosi Jenő: A kiegyezés. Budapesti Hírlap, 1889. február 22.

Rákosi Jenő: A zsidókérdésről. Budapest, Fővárosi Nyomda, 1920. (Mi az igazság?)

Rákosi Jenő: Az Ébredő Magyarokról. Budapesti Hírlap, 1920. május 9.

Rákosi Jenő: Tárcák, cikkek I–II. Budapest, Franklin Társulat, é. n.

Rákosi Jenőt felmentette az ítélőtábla. Pesti Hírlap, 1927. március 31.

Schöpflin Aladár: A magyar irodalom története a XX. században. Budapest, Grill Károly, 1937.

Stephani Elza: A nő háborús mérlege. A Nő, 1915/2.

Stephani Elza: A nők világparlamentje. Pesti Napló, 1913. június 18.

Szederkényi Anna: A nők kongresszusa. Élet, 1913. I. k.

Szederkényi Anna: Valami a feministákról. Élet, 1909. II. k.

Szekfű Gyula: Három nemzedék és ami utána következik. Budapest, ÁKV–Maecenas, 1989.

Sziklay László: Budapest olvasóközönsége 1945-ben. Magyar Könyvszemle, 1946/1.

Sziliczei Várady Gyula: A ghettótól a trónig. A keletről fenyegető vörös zsidó világrém. Törökszentmiklós, Kongoracz János, 1923.

Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. XI. k., Popeszku–Rybay. 1906. mek.niif.hu/

Szira Béla: Szederkényi Anna: Amíg egy asszony eljut odáig. Magyar Kultúra, 1916/12.

Tábori Kornél: A hipnózis titka. Pesti Napló, 1912. július 21.

Thurzó Gábor: Kerpel Jenő: Nyugati Quintakkord. Napkelet, 1939/6.

Túri Béla: Berekesztett utak. Erdős Renée regénye. Nemzeti Újság, 1923. december 2.

Türk Sándorné: A feministák közgyűlésén. Miskolczi Napló, 1914. április 4.

Verses könyvek. Vasárnapi Újság, 1908/28.

Vulpes [Kálnoki Izidor]: Újságíró-iskola. Budapest, Athenaeum, 1915.

Vulpes [Kálnoki Izidor]: Újságíró-iskola. In: Bányai Elemér (szerk.): Budapesti Ujságirók Egyesülete Almanachja, 1912. Budapest, Budapesti Ujságirók Egyesülete, 1912.

Zempléni P. Gyula temetése. Budapesti Napló, 1902. június 9.

Zs.: Berekesztett utak. Élet, 1924/4.

3. Szakirodalom

Abbott, H. Porter: Önéletírás, autográfia, fikció: kísérlet a szövegtípusok osztályozására. Helikon (Irodalomtudományi Szemle), 2002/3.

Alfrun Kliems: Literatur und Geschichte. Interdisziplinäre Ansätze zwischen Fakt und Fiktion. Tagungsbericht. 04.06.2004 – 05.06.2004 Berlin. In: H-Soz-Kult, 25. 10. 2004, hsozkult.de/

Almási Miklós: Magyarország-report – 1938, és tovább (Márai Sándor: Hallgatni akartam. Budapest, Helikon, 2013.) Mozgó Világ, 2013/11.

Altınay, Ayşe Gül – Pető Andrea (szerk.): Gendered Wars, Gendered Memories: Feminist Conversation on War, Genocide and Political Violence. New York, Routledge, 2016.

Andrássy Antal: A fegyveres erő és a hatalom Somogyban, a polgári demokratikus forradalom idején. In: Kanyar József (szerk.): Somogy megye múltjából. Kaposvár, Somogy Megyei Levéltár, 1988. (Levéltári évkönyv 19.)

Ang, Ien: A Dallas és a tömegkultúra ideológiája. Replika, 1995. június (17–18.)

Ang, Ien: Watching Dallas: Soap Opera and the Melodramatic Imagination. New York, Methuen, 1985.

Angyalosi Gergely: Történelem és fikció (Márai Sándor: Föld, föld…!) In: Czetter Ibolya – Lőrinczy Huba (szerk.): „Este nyolckor születtem…” Hommage à Márai Sándor. Szombathely, BÁR, 2000.

Ankersmit, Frank R.: A történelmi tapasztalat. Frank R. Ankersmit székfoglaló beszéde a groningeni egyetemen. Elhangzott 1993. március 23-án, kedden a történelemelmélet rendkívüli nyilvános egyetemi tanári székének elfoglalása alkalmával. Budapest, Typotex, 2004.

Ankersmit, Frank: Meaning, Truth and Reference in Historical Representation. Ithaca, Cornell University Press, 2012.

Annales szerkesztői: Történelem és társadalomtudományok. Merjünk kísérletezni! In: Benda Gyula – Szekeres András (szerk.): Az Annales. A gazdaság-, társadalom- és művelődéstörténet francia változata. Budapest, L’Harmattan, 2007.

Bagó Ilona, H.: Móricz Zsigmond hagyatéka. Irodalomtörténeti Közlemények, 1986/6.

Bailey, Michael – Su Holmes – Siân Nicholas – Tom O’Malley: Narrating Media History. Roundtable. Media History, 2010/2.

Bailey, Michael (szerk.): Narrating Media History. London – New York, Routledge, 2009.

Bajomi-Lázár Péter – Monori Áron (szerk.): A rendszerváltás és az újságírók. Az interjúkat készítette Rádai Eszter. Budapest, Antenna Hungária, 2007. (Antenna Könyvek)

Bajomi-Lázár Péter: Média és társadalom. Budapest, PrintXBudavár – Médiakutató Alapítvány, 2008. (2. kiadás.)

Baker, Paula: The Midlife Crisis of the New Political History. The Journal of American History, 1999/1.

Bálint Angelika „A nyomornak nincs mit kockáztatnia”. A kriminalizáció logikája a szegénység 20. század eleji ábrázolásaiban. In: Kovács Janka és mások (szerk.): A normán innen és túl: Tanulmányok a Történeti Kollégium konferenciájának előadásaiból. Budapest, ELTE BTK Történeti Kollégium, 2017.

Balogh István: A politikatudomány Magyarországon az 1990-es években. Politikatudományi Szemle, 1999/2.

Balogh János Mátyás: Apró hirdetések és apróhirdetések Magyarországon, 1850–1900. Médiakutató, 2005/4.

Balogh János Mátyás: Fél évszázad „szerelmi dolgai”. Egy altiszti altest önképe és statisztikája. Aetas, 2008/3.

Balogh Jenő: Gróf Széchenyi István regénye és éjszakája. Hegedüs Lóránt könyve. Budapesti Szemle, 1933. 288. k. 664. sz.

Bán Zoltán András: Mai aladároknak. Márai: A teljes napló. 1943–44, 1945, 1946. Magyar Narancs, 2007/14.

Barth, Boris: Genozid: Völkermord im 20. Jahrhundert. Geschichte, Theorien, Kontroversen. München, C. H. Beck, 2006.

Bartha Eszter: Munkásnő-interjúk és munkáséletmód-kutatások az 1970-es évek Magyarországán. In: Sipos Balázs – Krász Lilla (szerk.): A női kommunikáció kultúrtörténete. Tanulmányok. Budapest, Napvilág, 2019.

Bauer, Jehuda: Definiálható-e a Holocaust? Valóság, 1987/11.

Bayer József: A politikai legitimitás. Elméletek és viták a legitimitásról és a legitimációs válságról. Budapest, Napvilág, 1997.

Beers, Laura: Your Britain. Media and the Making of the Labour Party. Cambridge, MA, Harvard University Press, 2010.

Bendl Júlia: Lukács György élete a századfordulótól 1918-ig. Budapest, Scientia Humana, 1994.

Benedek Marcell (főszerk.): Magyar irodalmi lexikon. II. k. Budapest, Akadémiai, 1965.

Bernasconi, Robert: The Invisibility of Racial Minorities in the Public Realm of Appearances. In: Kevin Thompson – Lester E. Embree (szerk.): The Phenomenology of the Political. Dordrecht, Kluwer Academic, 2000.

Bock, Gisela (szerk.): Genozid und Geschlecht. Jüdische Frauen im nationalsozialistischen Lagersystem. Frankfurt – New York, Campus, 2005.

Bódy Zsombor: A hétköznapi élet története. Munkás visszaemlékezések a századforduló idejéből. In Bódy Zsombor – Mátay Mónika – Tóth Árpád (szerk.): A mesterségek iskolája. Tanulmányok Bácskai Vera 70. születésnapjára. Budapest, Osiris, 2000.

Bogan, Louise: Preface. In: The Journal of Jules Renard. Szerk., ford.: Louise Bogan–Elizabeth Roget. Oregon – New York, Tin House Books, 2008.

Bognár Zsuzsa: Eisler Mihály József és társai. Lukács György szellemi vonzásköre a Pester Lloydban (1907–1914). I–II. Magyar Könyvszemle, 1999/2., 1999/3.

Bogue, Allan B.: United States: The ”New” Political History. Journal of Contemporary History, 1968/1. 5–27.

Borneman, John: Elbeszélés, genealógia és történeti tudat: a széthulló személyiség. In: Thomka Beáta (szerk.): Narratívák 3. A kultúra narratívái. Budapest, Kijárat, 1999.

Boros János: Pragmatizmus. In: Boros Gábor (szerk.): Filozófia. Budapest, Akadémiai, 2007.

Bourdieu, Pierre: A gyakorlati észjárás. A társadalmi cselekvés elméletéről. Budapest, Napvilág, 2002.

Brennen, Bonnie: Toward a History of Labour and News Work. The Use of Oral Sources in Journalism History. The Journal of American History, 1996/2.

Briggs, Asa – Peter Burke: A média társadalomtörténete Gutenbergtől az internetig. Budapest, Napvilág, 2012.

Broch, Hermann: Hofmannsthal és kora. Szecesszió vagy értékvesztés? Budapest, Helikon, 1988.

Brunsdon, Charlotte: Is Television Studies History? Cinema Journal, 2008/3.

Burke, Peter: Varieties of Cultural History. Cambridge, Politiy, 1997.

Burke, Peter: What is Cultural History? Cambridge, Polity, 2008. (2. kiadás.)

Burnet, Jennie E.: Rape as a Weapon of Genocide: Gender, Patriarchy, and Sexual Violence in Rwanda. In: Amy E. Randall (szerk.): Genocide and Gender in the Twentieth Century: A Comparative Survey. London – New York, Bloomsbury, 2015.

Bús Éva: E diribdarab élet ösvényein. Az életírás mestertrópusai Laurence Sterne műveiben. Budapest, Gondolat, 2016.

Buzinkay Géza: A magyar sajtó és újságírás története a kezdetektől a rendszerváltásig. Budapest, Wolters Kluwer, 2016.

Carey, James W.: Communication as Culture. Essays on Media and Society. Boston, Unwin Hyman, 1985.

Carey, James W.: The Problem of Journalism History. In: Bonnie Brennen – Hanno Hardt (szerk.): The American Journalism History Reader. New York, Routledge, 2011.

Chambers, Deborah – Linda Steiner – Carole Fleming: Women and Journalism. London – New York, Routledge, 2004.

Charny, Israel W. (szerk.): Encyclopedia of Genocide I–II. Santa Barbara, Macmillan, 1999.

Chartier, Roger: A világ mint reprezentáció. In: Kisantal Tamás (szerk.): Narratívák 8. Elbeszélés, kultúra, történelem. Budapest, Kijárat, 2009.

Christians, Clifford G. – Theodore L. Glasser – Denis McQuail – Kaarle Nordenstreng – Robert A. White: Normative Theories of the Media. Journalism in Democratic Societies. Urbana – Chicago, University of Illinois, 2009.

Cieger András – Deák Ágnes: Nevezetes események krónikája. [Utószó.] In: Lónyay Menyhért naplója 1860–1861. Sajtó alá rendezte: Berkes Hajnalka – Laszli Mariann – Nagy Anita. Szerk.: Deák Ágnes. Budapest, Századvég, 2004.

Crowley, David – Paul Heyer: Media. In: Peter Simonson és mások (szerk.): The Handbook of Communication History. New York – London, Routledge, 2013.

Curran, James: Media and Power. London – New York, Routledge, 2006.

Curran, James: Media and the Making of British Society c. 1700–2000. Media History, 2002/2.

Czitrom, Daniel: Media and the American Mind. From Morse to McLuhan. Chapel Hill, University of North Carolina Press, 1983.

Czoch Gábor – Sonkoly Gábor: Bevezető. In: Uők (szerk.): Társadalomtörténet másképp. A francia társadalomtörténet új útjai a kilencvenes években. Debrecen, Csokonai, é. n.

Csáky, Moritz: Das Gedächtnis Zentraleuropas. Kulturelle und literarische Projektionen auf eine Region. Wien–Köln–Weimar, Böhlau, 2019.

Csetri Elek – Miskolczy Ambrus: Gyulay Lajos és világa. Bevezetés a naplókhoz. In: Gyulay Lajos naplói a forradalom és szabadságharc korából, 1848. március 5. – 1849. június 22. I. k. Budapest, ELTE Román Filológiai Tanszék – Központi Statisztikai Hivatal Levéltára, 2003.

Csík Tamás: A koalíciós kormány hatalomra kerülése és a Nemzeti Munkapárt létrejötte (1906–1910) a Budapesti Hírlap és Az Újság valóságkonstrukciójában. Médiakutató, 2010/4.

Dahlgren, Peter – Colin Sparks (szerk.): Journalism and Popular Culture. London, Sage, 1992.

Davies, Stephen: Empiricism and History. London, Palgrave, 2003.

Depkat, Volker: Autobiographie und die soziale Konstruktion von Wirklichkeit. Geschichte und Gesellschaft, 2003/3.

DiCenzo, Maria – Lucy Deap – Leila Ryann: Feminist Media History. Suffrage, Periodicals and the Public Sphere. Hampshire, Palgrave Mcmillan, 2011.

Dobos István: Az én színrevitele. Önéletírás a XX. századi magyar irodalomban. Budapest, Balassi, 2005.

Dobszay Tamás: Utószó. Jeszenszky Ferdinánd és visszaemlékezései. In: Jeszenszky-krónika, 1818–1900. Egy mezővárosi kisnemes és emlékezései a XIX. századból. Szerk.: Jeszenszky Iván. Sajtó alá rendezte, a jegyzeteket írta: Dobszay Tamás. Budapest, Alterra, 2010.

Duttenhöfer, Barbara: Keine „quantite negligeable”. Typologie des Frauenjournalismus um 1900. Medien & Zeit, 2009/3.

Császi Lajos: A média rítusai. A kommunikáció neodurkheimi elmélete. Budapest, Osiris, 2002.

Ekmekcioglu, Lerna: The Biopolitics of “Rescue”: Women and the Politics of Inclusion after the Armenian Genocide. In: Amy E. Randall (szerk.): Genocide and Gender. Genocide and Gender in the Twentieth Century: A Comparative Survey. London – New York, Bloomsbury, 2015.

Eley, Geoff – Keith Nield: Why Does Social History Ignore Politics? Social History, 1980/5.

Elizabeth A. Clark: History, Theory, Text. Historians and the Linguistic Turn. Cambridge–London, Harvard University Press, 2004.

Elster, Jon: A társadalom fogaskerekei. Magyarázó mechanizmusok a társadalomtudományokban. Budapest, Osiris, 1997. (2. kiadás)

Emery, Edwin: The Press and America. An Interpretive History of Journalism. Englewood Cliffs, NJ, Prentice-Hall, 1988.

Eschebach, Insa – Sigrid Jacobeit – Silke Wenk (szerk.): Gedächtnis und Geschlecht: Deutungsmuster in Darstellungen des nationalsozialistischen Genozids. Frankfurt – New York, Campus, 2002.

Fábri Anna: „A szép tiltott táj felé”. A magyar írónők története két századforduló közt, 1795–1905. Budapest, Kortárs, 1996.

Fábri Anna: Élmény, emlékezet, értelmezés. Jókai-művek a forradalomról és a szabadságharcról. In: Uő: Mi ez a valósághoz képest? Kérdések és válaszok Jókai, Mikszáth és Krúdy olvasása közben. Budapest, Kortárs, 2013.

Feldstein, Mark: Kissing Cousins: Journalism and Oral History. The Oral History Review, 2004/1.

Fisichella, Domenico: A politikatudomány alapvonalai. Fogalmak, problémák, elméletek. Budapest, Osiris, 2000.

Foucault, Michel: A bolondság története a klasszicizmus korában. Budapest, Atlantisz, 2004.

Földes Györgyi: Ki a másik? Zsidó sztereotípiák és testreprezentációk Radnótiné Gyarmati Fanni naplójában. Szombat, 2016/4.

Fried István: A naplóíró Kertész Imre. Vázlat a Gályanaplóról. Irodalomtörténet, 2003/3.

Fried István: Két epizód az ifjú Márai Sándor életéből. I. 1919-es naplója. In: Uő: Márai Sándor titkai nyomában. Salgótarján, Mikszáth, 1993.

Fried István: Márai Sándor naptárt cserél. In: Uő: „Ne az író történjen, hanem a műve.” A politikus és az irodalmi író Márai Sándor. Budapest, Argumentum, 2002.

Gács Anna: A példaszerű élet és az önéletrajz mint tömegtermék. In: Olay Csaba – Weiss János (szerk.): A művészettől a tömegkultúráig. Budapest, L’Harmattan – Könyvpont, 2014. (Kritikai elméletek)

Geertz, Clifford: Az ethosz, a világkép és a szent szimbólumok elemzése. In: Uő: Az értelmezés hatalma. Antropológiai írások. Válogatta, utószó: Niedermüller Péter. Budapest, Századvég, 1994.

Gergely Jenő: Bevezetés. In: Gömbös Gyula hatalomra kerülése és kormányzása, 1932–1936. Antal István sajtófőnök emlékiratai. Szerk.: Gergely Jenő. Budapest, Palatinus, 2004.

Gerhard Péter: Identitáskeresés Frankenburg Adolf és Rákosi Jenő önéletírásaiban. Sic itur ad astra, 2009. 60. sz.

Giddens, Anthony: Szociológia. Budapest, Osiris, 1997.

Goldthorpe, John H.: The uses of history in sociology: reflections on some recent tendencies. British Journal of Sociology, 1991/2.

Gombár Csaba: Mi a politika? In: Gyurgyák János (szerk.): Mi a politika? Bevezetés a politika világába. Budapest, Osiris, 1994.

Griffin, Em: Bevezetés a kommunikációelméletbe. Budapest, Harmat, 2003.

Günther, Dagmar: „And Now for Something Completely Different”. Prolegomena zur Autobiographie als Quelle der Geschichtswissenschaft. Historische Zeitschrift, 2001/1.

Gyáni Gábor: A hétköznapok historikuma. In: Dusnoki-Draskovich József – Erdész Ádám (szerk.): A hétköznapok historikuma. Gyula, Békés Megyei Levéltár, 1997. 21. (Kőrösök vidéke, 5.)

Gyáni Gábor: A holokauszt magyar emlékezete. In: Uő: A történelem mint emlék(mű). Pozsony, Kalligram, 2016.

Gyáni Gábor: A napló mint társadalomtörténeti forrás. A közhivatalnok identitása. In: Uő: Emlékezés, emlékezet és a történetelem elbeszélése. Budapest, Napvilág, 2000.

Gyáni Gábor: A történelmi tapasztalat fogalmának historizálása. In: Gábor György – Vajda Mihály (szerk.): A lét hangoltsága. Tanulmányok a tudás sokféleségéről. Budapest, Typotex Kiadó, 2010.

Gyáni Gábor: A történeti tudás. Budapest, Osiris, 2020.

Gyáni Gábor: A történetírás újragondolása. Történelmi Szemle, 2006/3–4.

Gyáni Gábor: Az ego-dokumentumok történetírói haszna. Bárka, 2019/2.

Gyáni Gábor: Az irodalom- és kultúrszociológia aktualitása. Textus és referencia. In: Uő: Nemzeti vagy transznacionális történelem. Pozsony, Kalligram, 2018.

Gyáni Gábor: Az utca és a szalon. A társadalmi térhasználat Budapesten (1870–1940). Budapest, Új Mandátum, 1998.

Gyáni Gábor: Egy budapesti polgárcsalád 470 napja. Budapesti Negyed, 1996/4.

Gyáni Gábor: Falusi elidegenedés avagy individualizáció. Németh László Gyász című regényében. In: Uő: Nép, nemzet, zsidó. Pozsony, Kalligram, 2013.

Gyáni Gábor: Miről vallanak Németh László önéletírásai? In: Uő: Az elveszíthető múlt. A tapasztalat mint emlékezet és történelem. Budapest, Nyitott Könyvműhely, 2010.

Gyáni Gábor: Sajtótörténet a társadalomtörténész szempontjából. In: Sipos Balázs (szerk.): Bevezetés a médiatörténet-írásba. Szombathely, Savaria University Press, 2019.

Gyáni Gábor: Történelem és regény: a történelmi regény. Tiszatáj, 2004/4.

Gyáni Gábor: Történelem vagy (csupán) emlékezet? In: Uő: A történelem mint emlék(mű). Pozsony, Kalligram, 2016.

Gyáni Gábor: Történelmi esemény és struktúra: kapcsolatuk ellentmondásossága. Történelmi Szemle, 2011/2.

Gyurácz Ferenc: Rákosi Jenő memoárja. In: Rákosi Jenő: Emlékezések. Szerk.: Gyurácz Ferenc. Vasszilvágy, Magyar Nyugat, 2009. (Rákosi Jenő válogatott művei, 2.)

Habermas, Jürgen: A társadalmi nyilvánosság szerkezetváltozása. Vizsgálódások a polgári társadalom egy kategóriájával kapcsolatban. Budapest, Gondolat, 1971.

Hajdu Tibor: Közép-Európa forradalma 1917–1921. Budapest, Gondolat, 1989.

Hallin, Daniel C. – Paolo Mancini: Médiarendszerek. A média- és politikai rendszerek három modellje. Budapest, AKTI – Gondolat, 2008.

Halmos Károly: Szépirodalom – társadalomtörténet – közgazdaságtan. In: Steinert Ágota (szerk.): Évek és színek. Tanulmányok Fábri Anna tiszteletére hatvanadik születésnapján. Budapest, Kortárs, 2005.

Hampton, Mark: Media Studies and the Mainstreaming of Media History. Media History, 2005/3.

Hannerz, Ulf: Baj van a globális világfaluban. A világ, ahogyan a külföldi tudósítók látják. Replika, 1997. június (26.)

Harlov-Csortán Melinda: Kutatott és tapasztalt: Magyarország 1945 után. Múltunk, 2020/1.

Hatos Pál: Rend és rendetlenség 1918–1919-ben. Magyar Rendészet, 2021/1.

Hays, Samuel P.: The Social Analysis of American Political History, 1880–1920. Political Science Quarterly, 1965/3.

Hegedűs Imre János: „Svábokból jött magyaroknak…” Rákosi Jenő: A legnagyobb bolond; Emlékezések. Kortárs, 2011/1.

Hobsbawm, Eric: Történelem „odalentről”. In: Uő: A történelemről, a történetírásról. Budapest, Napvilág, 2006.

Hogg, Nicole – Mark Drumbl: Women as Perpetrators: Agency and Authority in Genocidal Rwanda. In: Amy E. Randall (szerk.): Genocide and Gender in the Twentieth Century: A Comparative Survey. London – New York, Bloomsbury, 2015.

Holmila, Antero: Fegyelmezett polgárok: a finn sajtó a háborúból a békébe való átmenet kihívásairól (1944–1945). Múltunk, 2013/4.

Hoppál Mihály – Küllős Imola: Parasztönéletrajzok — paraszti írásbeliség. Ethnographia, 1972/2–3.

Horváth Zoltán: Magyar századforduló: A második reformnemzedék története (1896–1914). Budapest, Gondolat, 1974.

Horváth Zsolt, K.: Önarcképcsarnok. A személyes emlékezés mint történeti probléma. In: Szekeres András (szerk.): A történész szerszámosládája. A jelenkori történeti gondolkodás néhány aspektusa. Budapest, L’Harmattan – Atelier, 2003.

Høyer, Svennik– Epp Lauk: A hivatásos újságírás és a civil társadalom. Történeti áttekintés. Jel-Kép, 1995/1.

Iggers, Georg G. – Q. Edward Wang: A Global History of Modern Historiography. London, Routledge, 2008.

Iordachi, Constantin: Társadalomtörténet a román történetírásban: örökség, új utak és kihívások. A Korall körkérdése a társadalomtörténet-írás helyzetéről, 2. Korall, 2002/7–8.

Jensen, Klaus Bruhn (szerk.): A Handbook of Media and Communication Research. Qualitative and Quantitative Methodologies. London – New York, Routledge, 2012. (2. kiadás.)

Jensen, Klaus Bruhn (szerk.): A Handbook of Media and Communication Research. Qualitative and Quantitative Methodologies. London – New York, Routledge, 2021. (3. kiadás.)

Jensen, Klaus Bruhn: From Media History to Communication History. Three Comparative Perspectives on the Study of Culture. Nordicom Review, 2002/1–2.

Jobst Ágnes: Ágnes: A női szerepek határátlépésének értelmezése az első magyar orvosnőről szóló narratívákban (Hugonnai Vilma, 1847–1922). Múltunk, 2008/2.

John E. Toews: Intellectual History after the Linguistic Turn. The Autonomy of Meaning and the Irreducibility of Experience. The American Historical Review, 1987/4.

Jones, Adam: Genocide: A Comprehensive Introduction. London – New York, Routledge, 2011. (2. kiadás.)

Jones, Adam: Masculinities and Vulnerabilities in the Rwandan and Congolese Genocides. In: Amy E. Randall (szerk.): Genocide and Gender in the Twentieth Century: A Comparative Survey. London – New York, Bloomsbury, 2015.

Kádár Judit: Engedelmes lázadók. Magyar írónők és nőideál-konstrukció a 20. század első felében. Pécs, Jelenkor, 2014.

Kaposvári Regina: Női érdekérvényesítés 1945 előtt. A Magyarországi Nőegyesületek Szövetsége a megalakulástól 1918-ig. MA-s szakdolgozat. ELTE BTK, 2018.

Karsai László: A holokausztról szóló információk a magyar sajtóban 1941–1944. Századok, 2014/6.

Karsai László: Holokauszt. Budapest, Pannonica, 2001.

Kende Péter: Politikai kultúra, civil társadalom, elit. In: Gyurgyák János (szerk.): Mi a politika? Bevezetés a politika világába. Budapest, Osiris, 1994.

Kenyeres Ágnes (főszerk.): Magyar életrajzi lexikon. Budapest, Akadémiai, 1969.

Kerekes, Amália: Die Figur der Reporterin in der Budapester Presse zu Beginn des 20. Jahrhunderts. In: Alexandra Millner – Katalin Teller (szerk.): Transdifferenz und Transkulturalität: Migration und Alterität in den Literaturen und Kulturen Österreich-Ungarns. Wien, Transcript, 2018.

Keszei András: Jelentés, törés, identitás. In: Bögre Zsuzsanna – Keszei András – Ö. Kovács József (szerk.): Az identitások korlátai. Traumák, tabusítások, tapasztalattörténetek a II. világháború kezdetétől. Budapest, L’Harmattan, 2012.

Kiernan, Ben: Blood and Soil: A World History of Genocide and Extermination from Sparta to Darfur. New Haven – London, Yale University Press, 2007.

Kinnebrock, Susanne: Journalismus als Frauenberuf anno 1900. Eine quantitativ inhaltsanalytische sowie quellenkritische Auswertung des biografischen Lexikons „Frauen der Feder”. Rat für Sozial- und Wirtschaftsdaten. Research Note 21. Berlin, Bundesministerium für Bildung und Forschung, 2008.

Király István(főszerk.): Világirodalmi lexikon. Budapest, Akadémiai, II. k. 1972.; IX. k. 1984.

Kisantal Tamás – Szeberényi Gábor A történetírás „nyelvi fordulata” In: Bódy Zsombor – Ö. Kovács József (szerk.): Bevezetés a társadalomtörténetbe. Hagyományok, irányzatok, módszerek. Budapest, Osiris, 2006.

Kisantal Tamás: A történetírásban újabban meghonosodott fordulatokról. In: Uő (szerk.): Narratívák 8. Elbeszélés, kultúra, történelem. Budapest, Kijárat Kiadó, 2009.

Kiss Balázs: A tapasztalat történetétől a történetírás tengelyeiig. In: Szekeres András (szerk.): A történész szerszámosládája. A jelenkori történeti gondolkodás néhány aspektusa. Budapest, L’Harmattan–Atelier, 2003.

Kocka, Jürgen: Sozialgeschichte zwischen Strukturgeschichte und Erfahrungsgeschichte. In: Wolfgang Schieder – Volker Sellin (szerk.): Sozialgeschichte in Deutschland: Entwicklungen und Perspektiven im internationalen Zusammenhang. Band 1: Die Sozialgeschichte innerhalb der Geschichtswissenschaft. Göttingen, Vandenhoeck & Ruprecht, 1986.

Kohli, Martin: Társadalmi idő és egyéni idő. Az életút a modern társadalom szerkezetváltozásában. In: Gellériné Lázár Márta (szerk.): Időben élni. Történeti-szociológiai tanulmányok. Budapest, Akadémiai, 1990.

Komoróczy Géza: A zsidók története Magyarországon II. 1849-től a jelenkorig. Pozsony, Kalligram, 2012.

Kónya Anikó: A „tiszta emlék”. Pszichológia, 1996/4.

Kornis Gyula: Tudós fejek. Budapest, Franklin, 1942.

Kortti, Jukka – Tuuli Anna Mähönen: Reminiscing Television: Media Ethnography, Oral History and Finnish Third Generation Media History. European Journal of Communication, 2009/1.

Kósa László: „Nemzetes uraimék”. Egy korai Mikszáth-mű társadalomtörténeti háttere. In: Uő: Nemesek, polgárok, parasztok. Néprajzi, történeti antropológiai és művelődéstörténeti tanulmányok. Budapest, Osiris, 2003.

Koselleck, Reinhad: Az emlékezet diszkontinuitása. 2000, 1999. november–december.

Koss, Stephen: The Rise and Fall of the Political Press in Britain. I–II. k. Chapel Hill – London, The University of North Carolina Press, 1984.

Kousser, J. Morgan: The „New Political History”: A Methodological Critique. Reviews in American History, 1976/3.

Kousser, J. Morgan: Toward „Total Political History”: A Rational-Choice Research Program. Journal of Interdisciplinary History, 1990/1.

Kovarik, Bill: Revolutions in Communication. Media History from Gutenberg to the Digital Age. New York, Continuum, 2011.

Kövér György: „Életpálya-veszítés”. Bencze Mihály önéletírásai. In: Uő: Biográfia és társadalomtörténet. Budapest, Osiris, 2014.

Kövér György: A biográfia nehézségei. In: Uő: Biográfia és társadalomtörténet. Budapest, Osiris, 2014.

Kövér György: A tiszaeszlári dráma. Társadalomtörténeti látószögek. Budapest, Osiris, 2011.

Kövér György: A kollektív biográfia lehetőségei és korlátai. In: Uő: Biográfia és társadalomtörténet. Budapest, Osiris, 2014.

Kövér György: Az élet sokfélesége, a rajz egysége? In: Vonyó József (szerk.): Személyiség és történelem. A történelmi személyiség. A történeti életrajz módszertani kérdései. Pécs–Budapest, Magyar Történelmi Társulat – Kronosz – Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára, 2017.

Kövér György: Bujálkodástól a nymphomaniáig: Freystädtler Flóra történetei. Holmi, 2001/7.

Kövér György: Énazonosság az ego-dokumentumokban. Napló, önéletírás, levelezés. In: Uő: Biográfia és társadalomtörténet. Budapest, Osiris, 2014.

Kövér György: Milyenek vagyunk? A Hajnal István Kör – Társadalomtörténeti Egyesület tíz év múltán. Századvég, 1997/4.

Kunt Gergely: How Do Diaries Begin? The Narrative Rites of Adolescent Diaries in Hungary. European Journal of Life Writing, 2015.

Kunt Gergely: Kamasztükrök. A hosszú negyvenes évek társadalmi képzetei fiatalok naplóiban. Budapest, Korall, 2017.

Kunt Gergely: Kipontozva… Nemi erőszak második világháborús naplókban. Budapest, Osiris, 2019.

Kunt Gergely: An Open Secret the Dissemination and Reception of News About Auschwitz in Hungary in 1944. S:I.M.O.N. – Shoah: Intervention. Methods. DocumentatiON, 2019/1.

Laczó Ferenc: A holokauszt feldolgozásának első hulláma – és ami belőle következi. Élet és Irodalom, 2015/1–2.

Lakatos György: Pro memoria. Lakatos László. Irodalomtörténet, 1985/1.

Lakatos László. sites.google.com/

Leidhold, Wolfgang: History and Experience. In: Sebastian Fink – Robert Rollinger (szerk.): Oswald Spenglers Kulturmorphologie. Eine multiperspektivische Annäherung. Wiesbaden, Springer, 2018. (Universal- und kulturhistorische Studien.)

Lejeune, Philippe: „A napló mint antifikció.” In: Mekis D. János – Z. Varga Zoltán: Írott és olvasott identitás. Az önéletrajzi műfajok kontextusai. Budapest, L’Harmattan, 2008.

Lejeune, Philippe: A naplóját író Anne Frank. In: Uő: Önéletírás, élettörténet, napló. Szerk.: Z. Varga Zoltán. Budapest, L’Harmattan, 2003.

Lejeune, Philippe: Hogyan végződnek a naplók? In: Uő: Önéletírás, élettörténet, napló. Szerk.: Z. Varga Zoltán. Budapest, L’Harmattan, 2003.

Lejeune, Philippe: Még egyszer az önéletírói paktumról. In: Uő: Önéletírás, élettörténet, napló. Szerk.: Z. Varga Zoltán. Budapest, L’Harmattan, 2003.

Lengyel Imre Zsolt: Elza pilóta: nézőpontok, didaxis, etika. Irodalomtörténet, 2009/3.

Lipset, Seymour Martin: Homo politicus. A politika társadalmi alapjai. Budapest, Osiris, 1995.

Lipták Dorottya: A modernkori könyv- és sajtótörténeti kutatások állapotáról (paradigmaváltás – problémafeltárás – alapelvek – programok – feladatok). Magyar Tudomány, 2011/9.

Lipták Dorottya: Írjunk médiatörténeteket – de hogyan? Historiográfiai megközelítés. In: Sipos Balázs (szerk.): Bevezetés a médiatörténet-írásba. Szombathely, Savaria University Press, 2019.

Loriga, Sabina: Történet- és életrajzírás a 19–20. században. Korall, 2011. (44).

Marshall, Gordon (szerk.): A Dictionary of Sociology. Oxford, Oxford University Press, 1998.

Martin, Robert W. T.: Context and Contradiction. Toward a Political Theory of Conceptual Change. Political Research Quarterly, 1997/2.

McNair, Brian: The Sociology of Journalism. London, Arnold, 1998.

McQuail, Denis: A tömegkommunikáció elmélete. Budapest, Osiris, 2003.

Mekis D. János – Z. Varga Zoltán (szerk.): Írott és olvasott identitás. Az önéletrajzi műfajok kontextusai. Budapest, L’Harmattan, 2008.

Menyhért Anna: Női irodalmi hagyomány. Erdős Renée, Nemes Nagy Ágnes, Czóbel Minka, Kosztolányiné Harmos Ilona, Lesznai Anna. Budapest, Napvilág, 2013.

Minogue, Kenneth: Politics. Oxford, Oxford University Press, 2000.

Mommsen, Wolfgang J.: Geschichte als Historische Sozialwissenschaft. In: Pietro Rossi (szerk.): Theorie der modernen Geschichtsschreibung. Frankfurt am Main, Suhrkamp, 1987.

Murai András – Tóth Eszter Zsófia: Helyzetfüggő. A kontextus szerepe a személyes emlékezet társas szerveződésében. Médiakutató, 2011. tavasz.

N. Pál József: „…de mit csináljanak azok a kevesek, kiknek szívét egyformán rontja győzelem vagy vereség?” I–III. Hitel, 2009/4., 5., 6.

Naimark, Norman M.: Stalin’s Genocide. Princeton, Princeton University Press, 2011.

Némedi Dénes: Bevezetés. A szociológia problémája – ma. In: Uő (szerk.): Modern szociológiai paradigmák. Budapest, Napvilág, 2008.

Némedi Dénes: Bevezető megjegyzések. In: Uő (szerk.): Modern szociológiai paradigmák. Budapest, Napvilág, 2008.

Nicholas, Siân: Media History or Media Histories? Re-addressing the history of the mass media in inter-war Britain. Media History, 2012/3–4.

Noiriel, Gérard: A történetírás „válsága”. Elméletek, irányzatok és viták a történelemről tudománnyá válásától napjainkig. Budapest, Napvilág, 2001.

O’Sullivan, Tim: Television Memories and Cultures of Viewing, 1950–65. In: John Corner (szerk.): Popular Television in Britain: Studies in Cultural History. London, British Film Institute, 1991.

Ö. Kovács József: A Korall körkérdése a társadalomtörténet-írás helyzetéről. [– válasza.] Korall, 2001/5–6.

Papp István: A háború mint tapasztalat. A hátország ábrázolása Veres Péter Számadás című visszaemlékezésében. Hitel, 2014/3.

Parker, Holt N.: Toward a Definition of Popular Culture. History and Theory, 2011/2.

Pasco, Allan H.: Literature as Historical Archive. New Literary History, 2004/3.

Pastor, Peter: Király Béla az emlékiratai tükrében. In: Horváth Jenő – Pritz Pál (szerk.): Emlékirat és történelem. Budapest, Magyar Történelmi Társulat, Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, 2012.

Patterson, Martha H.: Introduction. In: Uő (szerk.): The American New Woman Revisited. A Reader, 1894–1930. New Brunswick, Rutgers University Press, 2008.

Peck, Janice: History, media and communication. In: Klaus Bruhn Jensen (szerk.): A Handbook of Media and Communication Research. Qualitative and Quantitative Methodologies. London – New York, Routledge, 2021. (3. kiadás.)

Perényi Roland: A bűn és a nyomor tanyái: a szegénység és bűnözés tere Budapesten a 19–20. század fordulóján. In: Á. Varga László (főszerk.): Urbs: Magyar várostörténeti évkönyv. 4. Budapest, Budapest Főváros Levéltára, 2009.

Perényi Roland: A nyomor felfedezése Bécsben és Budapesten. Szociális riportok a 19–20. század fordulóján. Budapest, Napvilág, 2018.

Péter László (főszerk.): Új magyar irodalmi lexikon. Budapest, Akadémiai, 1994.

Pető Andrea: Társadalmi nemek és a nők története. In: Bódy Zsombor – Ö. Kovács József (szerk.): Bevezetés a társadalomtörténetbe. Hagyományok, irányzatok, módszerek. Budapest, Osiris, 2006.

Pető Andrea: Elmondani az elmondhatatlant. A nemi erőszak Magyarországon a II. világháborúban. Budapest, Jaffa, 2018.

Petres Csizmadia Gabriella: Az autobiográfiától az én-irodalomig. Partitatúra, 2010/3.

Petres Csizmadia Gabriella: Az emlékezet újraírásai. In: Ondrej Mészáros (szerk.): Tudomány az oktatásért – oktatás a tudományért II. Nyitra, Nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem Közép-Európa Tanulmányok Kara, 2011.

Pihurik Judit: Naplók és memoárok a Don-kanyarból, 1942–1943. Budapest, Napvilág, 2015. (2., javított kiadás.)

Pine, Lisa: Gender and the Holocaust: Male and Female Experiences of Auschwitz. In: Amy E. Randall (szerk.): Genocide and Gender in the Twentieth Century: A Comparative Survey. London – New York, Bloomsbury, 2015.

Pitout, Magriet: Reception Theory. In: Pieter J. Fourie (szerk.): Media Studies, II. Content, Audience and Production. Juta, Lansdowne, 2006.

Plato, Alexander von: Oral History und Biografie-Forschung als „Verhaltens- und Erfahrungsgeschichte”: Eine wissenschaftsgeschichtliche Skizze. In: Biografische Ansätze zur Geschichte der Arbeiterbewegung im 20. Jahrhundert. 2011. (Mitteilungsblatt des Instituts für soziale Bewegungen, 45.)

Plato, Alexander von: Történelem és pszichológia – oral history és pszichoanalízis. Problémavázlat és szakirodalmi áttekintés. Korall, 2005. november (21–22.)

Porkoláb Tibor: Közösségi emlékezet, ceremonialitás, panteonizáció. Szempontok az emlékbeszéd műfajának vizsgálatához. In: Kalla Zsuzsa – Takáts József – Tverdota György (szerk.): Kultusz, mű, identitás. Kultusztörténeti tanulmányok, 4. Budapest, Petőfi Irodalmi Múzeum, 2005.

Pritz Pál: A politikatörténet-írás. In: Uő: Az a „rövid” huszadik század. Történetpolitikai tanulmányok. Budapest, Magyar Történelmi Társulat 2005.

Pritz Pál: Barcza György és a két nagy háború. In: Uő: A relativizálás elfogadhatatlansága. Hazánk és a nagyvilág. Újabb tanulmányok. Budapest, Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, 2016.

Pritz Pál: Bevezetés. In: Hory András: Bukaresttől Varsóig. Sajtó alá rendezte: Pritz Pál. Budapest, Gondolat, 1987.

Pritz Pál: Előszó. In. Uő (szerk.): Napló és történelem. Budapest, Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, 2018.

Pritz Pál: Emlékirat és a történeti valóság – Barcza György emlékiratai fényében. In: Uő: Az objektivitás mítosza? Hazánk és a nagyvilág. 20. századi metszetek. Budapest, Magyar Történelmi Társulat, 2011.

Pritz Pál: Emlékirat és napló, avagy emlékirat a naplóban. In: Baráth Magdolna – Molnár Antal (szerk).: A történettudomány szolgálatában. Tanulmányok a 70 éves Gecsényi Lajos tiszteletére. Budapest–Győr, 2012.

Pritz Pál: Jászi Oszkár és Lesznai Anna. Múltunk, 2018/4.

Pritz Pál: Ortutay Gyula, egy homo politicus naplója. In: Uő (szerk.): Napló és történelem. Budapest, Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, 2018.

Püski Levente: Kozma Miklós politikai naplója. In: Pritz Pál (szerk.): Napló és történelem. Budapest, Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, 2018.

Püski Levente – Kerepeszki Róbert (szerk.): A „Nagy Háború” emlékezete. Debrecen, Debreceni Egyetem Történelmi Intézete, 2015.

Rainer M. János: Századosok. Budapest, Osiris – Országos Széchényi Könyvtár, 2018.

Randall, Amy E.: Introduction: Gendering Genocide Studies. In: Uő (szerk.): Genocide and Gender in the Twentieth Century: A Comparative Survey. London – New York, Bloomsbury, 2015.

Ratzky Rita: „Te, lelkemnek megmaradt fele”. Jókai emlékbeszédei Petőfiről. In: Kalla Zsuzsa (szerk.): Az irodalom ünnepei. Kultusztörténeti tanulmányok. Budapest, Petőfi Irodalmi Múzeum, 2000.

Reimer, Bo: Crisis? What crisis? Analysing audience studies. Nordicom Review, 1998/1.

Reinhart Koselleck: Az aszimmetrikus ellenfogalmak történeti-politikai szemantikája. Budapest, Jószöveg Műhely, 1997.

Reisinger János: Rónay György Naplója. In: Rónay György: Napló I. (1945–1952). Budapest, Magvető, 1989.

Richter, Melvin: Conceptual History (Begriffsgeschichte) and Political Theory. Political Theory, 1986/4.

Ricoeur, Paul: Emlékezés – felejtés – történelem. In: Thomka Beáta (szerk.): Narratívák 3. A kultúra narratívái. Budapest, Kijárat, 1999.

Ricoeur, Paul: Objektivitás és szubjektivitás a történelemben és a történetírásban. In: Takács Ádám (szerk.): A történelem anyaga. Francia történelemfilozófia a XX. században. Budapest, L’Harmattan – Atelier, 2004.

Roessner, Amber – Ride Popp – Brian Creech – Fred Blevens: “A Measure of Theory?” Considering the Role of Theory in Media History. American Journalism, 2013/2.

Romsics Ignác: Utószó. In: Csonka Mihály élete és világképe. Szerk.: Romsics Ignác. Osiris, Budapest, 2009.

Rónay László: Egy polgár példamutatása. In: Uő: Márai Sándor újratöltve. Tanulmányok. Budapest, Hungarovox, 2016.

Rónay László: Márai Sándor. Budapest, Akadémiai, 2005. 598–629. (Nemzeti Klasszikusok)

Rosanvallon, Pierre: A politikum fogalmi történetéhez. In: Haskó Katalin – Szénási Éva (szerk.): Válogatás a francia politikatudományból. Budapest, Villányi Úti Konferencia Központ, 1998.

Rosanvallon, Pierre: A politikum fogalmi történetéhez. In: Uő: Civil társadalom, demokrácia, politikum. Történelmek és elméletek. Budapest, Napvilág, 2007.

Rosanvallon, Pierre: A politikum történetének művelése. Beszélgetés Pierre Rosanvallonnal. In: Pierre Rosanvallon: Civil társadalom, demokrácia, politikum. Történelmek és elméletek. Budapest, Napvilág, 2007.

Ross, Karen: Gender and Media. A Very Short Herstory. In: Peter Simonson és mások (szerk.): The Handbook of Communication History. New York – London, Routledge, 2013.

Röckelein, Hedwig: A pszichohistorikus módszer hozzájárulása az „új történelmi biográfiához”. Aetas, 2002/2–3.

Sajó Sándor: Majdnem minden. A megtört totalitás dialektikája. Budapest, L’Harmattan, 2014.

Salokangas, Raimo: Media History Becomes Communication History – or Cultural History? Nordicom Review, 2002/1–2.

Scannell, Paddy: History, media and communication. In: Klaus Bruhn Jensen (szerk.): A Handbook of Media and Communication Research. Qualitative and Quantitative Methodologies. New York, Routledge, 2012. (2. kiadás.)

Schanze, Helmut: Einleitung. In: Uő (szerk.): Handbuch der Mediengeschichte. Stuttgart, Kröner, 2001.

Schein Gábor: Az irodalmi modernizáció pillanatfelvétele a Nyugat megindulásakor. Holmi, 2008/1.

Schmitt, Carl: A politikai fogalma. Előszóval és három korolláriummal kiegészített 1932-es szöveg. In: Uő: A politikai fogalma. Válogatott politika- és államelméleti tanulmányok. Fordította, szerkesztette és az utószót írta: Cs. Kiss Lajos. Budapest, 2002.

Schmitt, Carl: Der Begriff des Politischen. Text von 1932 mit einem Vorwort und drei Corollarien. Berlin, Dunker & Humblot, 1991.

Scott, Joan W.: The Evidence of Experience. Critical Inquiry, 1999/4.

Schweitzer Gábor: Mit tudtak a magyar zsidók a Holokausztról 1943-ban? (Günwald Fülöp kiadatlan kézirata.) Szombat, 2021/1.

Sebald, Winfried G.: Légi háború és irodalom. A rombolás természetrajza. Budapest, Európa, 2014.

Seethaler, Josef – Christian Oggolder: Die Stellung der Frau in der Wiener Tagespresse der Ersten Republik. Ein Beitrag zur Entwicklung des tagesaktuellen Journalismus in Österreich. Medien & Zeit, 2009/3.

Seignobos, Charles: A történeti módszer alkalmazása a társadalomtudományokra. In: Lajtai L. László (szerk.): A történetírás mint tudomány. A történészi hivatás kialakulása a XIX. századi Franciaországban. Budapest, Napvilág, 2007.

Shepsle, Kenneth A. – Mark S. Bouchek: Analyzing Politics. Rationality, Behaviors, and Institutions. New York – London, W. W. Norton, 1997.

Shils, Edward: Mass society and its culture. [1961.] In: Oliver Boyd-Barrett – Chris Newbold (szerk.): Approaches to Media. A Reader. London, Arnold, 1995.

Silverstone, Roger: Miért van szükség a média tanulmányozására? Budapest, Akadémiai, 2008.

Simic, Olivera: Wartime Rape and its Shunned Victims. In: Amy E. Randall (szerk.): Genocide and Gender in the Twentieth Century: A Comparative Survey. London – New York, Bloomsbury, 2015.

Simon Zoltán Boldizsár: Tapasztalat, jelenlét, történelem. Aetas, 2013/1.

Simonson, Peter – Janice Peck – Robert T. Craig – John P. Jackson Jr.: Introduction. In: Uők (szerk.): The Handbook of Communication History. New York – London, Routledge, 2013.

Sipos Balázs: A politikai újságírás mint hivatás. Nyilvánosság, polgári sajtó és a hírlapírók a Horthy-korszak első felében. Budapest, Napvilág, 2004.

Sipos Balázs: A vizsgálati egységek a történetírásban: egyén és csoport. In: Búr Gábor (főszerk.): Az Eiffel-torony árnyékában. Majoros István 70 éves. Budapest, ELTE BTK Új- és Jelenkori Egyetemes Történeti Tanszék, 2019.

Sipos Balázs: Amerika mint modernizációs példa, utópia és disztópia a Horthy-korban. Médiakutató, 2015/1.

Sipos Balázs: Ami „köztudott”, az igaz is? Múltunk, 2000/3.

Sipos Balázs: Asszimiláció, sovinizmus és idegen hatások: Rákosi Jenő életéről és életrajzáról. In: Lukács István – Majoros István (szerk.): Közép-európai arcképcsarnok, 20 század. Budapest, ELTE BTK Új- és Jelenkori Egyetemes Történeti Tanszék, 2018.

Sipos Balázs: Az újságíró-társadalom 1890 és 1945 között. In: Kövér György (szerk.): Zsombékok. Középosztályok és iskoláztatás Magyarországon a 19. század elejétől a 20. század végéig. Társadalomtörténeti tanulmányok. Budapest, Századvég, 2006.

Sipos Balázs: Modern amerikai lány, új nő és magyar asszony a Horthy-korban. Egy nőtörténeti szempontú médiatörténeti vizsgálat. Századok, 2014/1.

Sipos Balázs: Modernizmus és liberalizmus. A Budapesti Hírlap és a Nyugat párbeszédei. In: Finta Gábor és mások (szerk.): A Nyugat párbeszédei. A magyar irodalmi modernizáció kérdései. Budapest, Argumentum, 2011.

Sipos Balázs: Unter Disziplinen. Historische Medien- und Kommunikationsforschung in Ungarn. Medien und Zeit, 2003/3.

Sipos Balázs: Világ-képek, kulturális regiszterek és Amerika jelenléte a Horthy-korban: A transznacionális és kapcsolati történetírás adaptálásának lehetőségeiről. In: Feitl István (szerk.): Nyitott/zárt Magyarország: Politikai és kulturális orientáció 1914–1949. Budapest, Napvilág, 2013.

Sipos Lajos: A regény keletkezése, kiadásának és fogadtatásának története, utóélete. In: Babits Mihály: Timár Virgil fia. Sajtó alá rendezte, a jegyzeteket és a kísérőtanulmányokat írta: Sipos Lajos. Budapest, Magyar Könyvklub, 2001. (Babits Mihály műveinek kritikai kiadása. Regényei.)

Sipos Lajos: Emlékezés, ön-írás és emlékirat. Gyergyai Albert „önéletírásai”. In: Uő: Modernitások, alkotók, párbeszédek. Válogatott tanulmányok és kritikák. Szombathely, Savaria University Press, 2016.

Sipos Lajos: Önéletírás, útirajz, faluszociográfia, szép-írás. Tamási Áron: Szülőföldem. In: Uő: Modernitások, alkotók, párbeszédek. Válogatott tanulmányok és kritikák. Szombathely, Savaria University Press, 2016.

Solymosi-Tari Emőke: Két világ közt. Beszélgetések Lajtha Lászlóról. Budapest, Hagyományok Háza, 2010.

Somlai Péter: Erdőkerülés, avagy rövid elmélkedés a társadalomról és szociológiájáról. In: Uő: Társas és társadalmi. Válogatott tanulmányok. Budapest, Napvilág, 2008.

Sőtér István (főszerk.): A magyar irodalom története. IV. k. A magyar irodalom története 1849-től 1905-ig. Budapest, Akadémiai, 1965.

Summerfield, Penny: Histories of the Self: Personal Narratives and Historical Practice. Oxford – New York, Routledge, 2019.

Susan Pederson: What is Political History Now? In: David Cannadine (szerk.): What is History Now? New York, Palgrave, 2004.

Szabó Dániel: Politikai társadalomtörténet – a politika társadalomtörténete. In: Bódy Zsombor – Ö. Kovács József (szerk.): Bevezetés a társadalomtörténetbe. Hagyományok, irányzatok, módszerek. Budapest, Osiris, 2006.

Szabó Márton: A diszkurzív politikatudomány alapjai. Elméletek és elemzések. Budapest, L’Harmattan, 2003.

Szajbély Mihály: A médiatörténet és a sajtótörténet viszonyáról. In: Sipos Balázs (szerk.): Bevezetés a médiatörténet-írásba. Szombathely, Savaria University Press, 2019.

Szalai Anna: Hagyománymentés és útkeresés. Zsidó vonatkozású magyar regények. Budapest, Gondolat, 2018.

Szapor, Judith: Hungarian Women’s Activism in the Wake of the First World War. From Rights to Revanche. London stb., Bloomsbury, 2018.

Széchenyi Ágnes: „A nemzet legnagyobb költője ne kockáztassa az életét”. Illyés Gyula 1956-os naplója. In: Pritz Pál: Napló és történelem. Budapest, Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, 2018.

Széchenyi Ágnes: „Támpontjai egy majdani összefoglalásnak.” In: Schöpflin Aladár a Vasárnapi Ujságban, 1898–1921. Feldolgozta és közreadja: Széchenyi Ágnes. Budapest, Argumentum, 2019.

Széchenyi Ágnes: A huszadik század még mindig hiányzó médiatörténete. (A jelenkori magyarországi sajtótörténetírásról). In: Sipos Balázs (szerk.): Bevezetés a médiatörténet-írásba. Szombathely, Savaria University Press, 2019.

Szegedy-Maszák Mihály: Ködképek a diplomáciában. In: Szegedy-Maszák Aladár: Az ember ősszel visszanéz. Egy volt magyar diplomata emlékirataiból, II. Válogatta, sajtó alá rendezte és a jegyzeteket írta: Csorba László. Budapest, Európa–História, 1996. (Extra Hungariam)

Szegedy-Maszák Mihály: Márai Sándor. Budapest, Akadémiai, 1991.

Szegedy-Maszák Mihály: Nemzeti kultúra és világszínvonal: feszültség vagy összhang. In: Szegedy-Maszák Mihály – Veres András (szerk.): A magyar irodalom történetei II. 1800–1919. Budapest, Gondolat, 2007.

Szénási Zoltán: Gubancos kapcsolatháló: Egy „úgynevezett »irodalmi« vita” tanulságai. In: Biró Annamária – Boka László (szerk.): Értelmiségi karriertörténetek, kapcsolathálók, írócsoportosulások 2. Budapest–Nagyvárad, Partium–Reciti, 2016.

Szerdahelyi István (főszerk.): Világirodalmi lexikon 16. U–Vidz. Budapest, Akadémiai, 1994.

Szijártó M. István: A történész mikroszkópja. A mikrotörténelem elmélete és gyakorlata. Budapest, L’Harmattan, 2014.

Szilágyi Ágnes Judit: Az elhallgatott epizodisták hétköznapjai a budai Várpalotában 1944. augusztus–október között. Horthy Zsófia feljegyzése. Múltunk, 2008/2.

Szilágyi Judit: Osvát Ernő és a nők. Kalligram, 2008/4.

Szilágyi Zsófia: Móricz Zsigmond. Pozsony, Kalligram, 2013.

Tager, Michael: Primo Levi and the Language of Witness. Criticism, 1993/2.

Takács Ádám: Az idő nyomai. Michel Foucault és a történelem problémája. Budapest, Kijárat, 2018.

Takács Ádám: A történelem igézete. Előadások a múlt, a tudás és az alkotás kapcsolatáról. Budapest, Budapesti Metropolitan Egyetem, 2021.

Takács Erzsébet: Közös kaland? A szociológiai és a történelem(tudomány) viszonya Franciaországban a 20. század utolsó harmadában. Némedi Dénes: (szerk.): Modern szociológiai paradigmák. Budapest, Napvilág, 2008.

Thienemann Tivadar: Irodalomtörténeti alapfogalmak. Pécs, Minerva, 1931. (Minerva-könyvtár, 25.)

Thompson, Paul: The Voice of the Past. Oral History. Oxford, Oxford University Press, 2000.

Thompson, Willie: Postmodernism and History. New York, Palgrave Macmillan, 2004. (Theory and History, 3.)

Tisdale, John R.: Observational Reporting as Oral History. How Journalism Interpreted the Death and Destruction of Hurricane Audrey. The Oral History Review, 2000/2.

Tolcsvay Nagy Gábor: A nyelvi cselekvés egy irodalmi artikulációja. Az elemi szövegformák és a nyelv Márai Sándor Napló 1943–1944 című művében. In: Uő: „Nem találunk szavakat.” Nyelvértelmezések a mai magyar prózában. Pozsony, Kalligram, 1999.

Tosh, John: The Pursuit of History. Aims, Methods & New Directions in the Study of Modern History. London – New York, Longman, 1991. (2. kiadás.)

Törő Krisztina: Kultúrkritika és válságérzet Szerb Antal A Pendragon legenda című regényében. Filológiai Közlöny, 2001/3–4.

Török Zsuzsanna: Kánya Emília szerkesztői és írói pályája. Irodalomtörténet, 2011/4.

Török Zsuzsanna: Női szerepek és lapszerkesztés, Vachott Sándorné dilemmái. In: Uő (szerk.): Nők, időszaki kiadványok és nyomtatott nyilvánosság 1820–1920. Budapest, Reciti, 2020.

Tverdota György: Az emlékbeszéd mint a kultikus és a kritikai beállítottság és nyelvhasználat közötti átmenet modellje. In: Kalla Zsuzsa (szerk.): Az irodalom ünnepei. Kultusztörténeti tanulmányok. Budapest, Petőfi Irodalmi Múzeum, 2000.

Vaderna Gábor: Élet és irodalom: Az irodalom társadalmi használata gróf Dessewffy József életművében. Budapest, Ráció, 2013.

Vajda Júlia: „Visszatekintve szép életem volt. Sok mindent megadott és elvett tőlem a Jóisten, ő tudja csak, hogy miért”. In: Bögre Zsuzsanna – Keszei András – Ö. Kovács József (szerk.): Az identitások korlátai. Traumák, tabusítások, tapasztalattörténetek a II. világháború kezdetétől. Budapest, L’Harmattan, 2012.

Varga Zoltán, Z. : Önéletírás és újraírás. Történelmi események reprezentációja Márai Sándor 1943–1944 és 1945–1946-os naplóiban és a Föld, föld…-ben. Literatura, 2011/4.

Varga Zoltán, Z.: Naplóirodalom és önéletírás-kutatás. In: Böhm Gábor – Czeferner Dóra – Fedeles Tamás (szerk.): Pécsi Tudományegyetem bölcsész Akadémia 4. Pécsi Tudományegyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar Tudományos Diákköri Tanácsa, 2020.

Vasvári, Louise O.: Életírás, társadalmi nemek, és trauma. Társadalmi Nemek Tudománya: Interdiszciplináris eFolyóirat, 2016.

Velkey Ferenc: Egy Schiller-citátum hátteréhez. Amikor az „emlékező” Kossuth felidézi egykor idéző önmagát. In: Anka László és mások (szerk.): NATIO EST SEMPER REFORMANDA. Tanulmányok a 70 éves Gergely András tiszteletére. Budapest, Károli Gáspár Református Egyetem – L’Harmattan, 2016.

Velkey Ferenc: Erénygyakorlatok a perfekció társias útján. In: Auer Ádám (szerk.): Széchenyi 225. Budapest, Dialóg Campus, 2018.

Vignuzzi, Maria Cecilia: Towards a New Professionalism: Women and Revues d’Opinion in Italy and France at the Turn of the 19th Century. In: Berteke Waaldijk (szerk.): Professions and Social Identities: New European Historical Research on Work, Gender and Society. Pisa, Edizioni Plus – Pisa University Press, 2006.

Vörös Boldizsár: Egy hivatalnok párhuzamos naplói a Tanácsköztársaságról. Századok, 2019/5.

Vörös Károly: Egy gömöri nemzetőr két hete 1848 decemberében. (Alexy Lajos naplója.) In: Csorba Csaba (szerk.): Borsodi Levéltári Évkönyv, 5. Miskolc, Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, 1985.

Wallerstein, Immanuel és mások: A társadalomtudományok jövőjéért: nyitás és újjászervezés. A Gulbenkian Bizottság jelentése. Budapest, Napvilág, 2002.

Warren, Mary Anne: Gendercide: The Implications of Sex Selection. Totowa, Rowman & Allanheld, 1985.

Waxman, Zoë: An Exceptional Genocide? Sexual Violence in the Holocaust. In: Amy E. Randall (szerk.): Genocide and Gender in the Twentieth Century: A Comparative Survey. London – New York, Bloomsbury, 2015.

Weitz, Eric D: A Century of Genocide. Utopias of Race and Nation. Princeton–Oxford, Princeton University Press, 2003.

White, Hayden: A történelem terhe. Összeállította: Braun Róbert. Budapest, Osiris, 1997.

Wiener, Martin J.: Treating “Historical” Sourcesas Literary Texts: Literary Historicism and Modern British History. The Journal of Modern History, 1998/3.

Williams, Raymond: Long Revolution. New York, Chatto & Windus, 1961.

Winkler, Martina: Vom Nutzen und Nachteil literarischer Quellen für Historiker. Digitales Handbuch zur Geschichte und Kultur Russlands und Osteuropas Nr. 21. uni-muenchen.de/ – PDF

Zander, Helmut: Anthroposophie in Deutschland: theosophische Weltanschauung und gesellschaftliche Praxis, 1884–1945. Göttingen, Vandenhoeck & Ruprecht, 2007.

Zeke Gyula: Előszó. In: Vázsonyi Vilmosné: Egyszer volt… Emlékirat 1947-ből. Sajtó alá rendezte, jegyzeteket írta: Sipos András – Zeke Gyula. Budapest, Budapest Főváros Levéltára, 2015.

Zimmerman, Susan: Die bessere Hälfte? Frauenbewegungen und Frauenbestrebungen im Ungarn der Habsburgermonarchie 1848 bis 1918. Bécs–Budapest, Promedia–Napvilág, 1999.

Zipes, Jack: Fairy Tales and the Art of Subversion. The classical genre for children and the process of civilization. London – New York, Routledge, 2012.

1 A cím nélküli újságcikkeket (tudósításokat) nem tartalmazza az Irodalom.

Kiadta a Napvilág Kiadó
Budapest, 2023.
Elektronikus kiadás

A kiadásért felel
a Napvilág Kiadó ügyvezető igazgatója
Felelős szerkesztő Klopfer Judit
Felelős szerkesztő Borus Judit
Borítóterv Janković Milán
Művészeti vezető Borbáth Gábor
Elektronikus könyv Nagy Lajos

www.napvilagkiado.eu

ISBN 978 963 338 528 9

Felhasznált betűtípusok:
Noticia Text – SIL Open Font Licence