Copyright © Dr. Hermann Gábor, 2024

© Jaffa Kiadó, 2024

Minden jog fenntartva!

Szakmai lektor: Dr. Regina Queiroz, PhD, szájsebész, sportfogász, fogszabályozó szakorvos, posturológus, az UCAM (Murcia, Spanyolország) sportfogászati professzora, a World AIOI (Academia Internacional de Odontologia Integral) alelnöke, az AIOI Italia elnöke

Borítófotó: Getty Images / Cecilie Arcurs

Illusztrációk: Hertelendi Amanda

Borítóterv: Tillai Tamás

Felelős szerkesztő: Hessky Eszter

Felelős kiadó: Rados Richárd

Jaffa Kiadó • www.jaffa.hu

ISBN 978 963 687 137 6

Jogi nyilatkozat

A könyvben található információk kizárólag tájékoztatási célt szolgálnak, nem helyettesítik az orvosi tanácsadást, alkalmazásuk az olvasó felelőssége. Minden egészségi problémájával forduljon orvoshoz, aki meghatározhatja, hogy a könyvben szereplő információk alkalmazhatók-e a konkrét esetben, illetve segítséget tud adni az egészségi problémákkal és a kezelési móddal kapcsolatban. A kiadó nem vállal felelősséget a könyvben szereplő bármely javaslat követése miatt esetlegesen bekövetkező bármilyen egészségi problémáért.

TARTALOM

Bevezető

Sportfogászat, a sportorvoslás új területe

A sportfogászat kialakulása és fejlődése

Mi a sportfogászat valójában?

Miért van a sportnak szüksége a fogászatra?

Hogyan lesz valakiből sportfogorvos?

A sportfogászat folyamatai

Az X-faktor, azaz mikortól jelennek meg a tünetek?

A PNEI rendszer

A stressz és stresszorok

Az allosztatikus modell

Benned hol van az X-faktor? Hogyan tudod megőrizni az egészségedet?

A szájüregi egészség és az általános egészség kapcsolata

A rágószerv

A szájüregi elváltozások, fogászati problémák és a sport kapcsolata

A nyál szerepe

Szájüregi gócok

Sportsérülések a fogazat területén

Sportsérülések típusai és gyakoriságuk

A fogsérülések típusai és kezelésük

Az állcsonti sérülések típusai és kezelésük

Lágyrészsérülések típusai és kezelésük

Külső ragasztott fogszabályozó készüléket viselő sportolók speciális kockázatai

Az akut ellátás protokollja

Az agysérülések, agyrázkódás kapcsolata a fogászati, állcsont- és arcsérülésekkel

Fogazati, állcsonti és arcsérülések hosszú távú helyreállítása

Sportfogvédők típusai, használatuk és innovációk

Általános megelőzési stratégiák minden sportághoz

A fogazat és a harapás szerepe a testtartásban és a sportteljesítményben

Anatómiai és élettani alapok

Posturológia

A testtartás bio-pszicho-szociális összefüggései

Rágás és kognitív funkció

Kognitív képességek fejlesztése a sportban

A rágás neurológiai folyamata

A rágógumi használata

A tudatos rágás koncepciója

Alvásminőség a sportban és az alvásfogászat lehetőségei

Az ideális alvás

Az alvászavarok

Fogazat és alvásminőség

Alvás és a rágószerv

Sportfogászat a versenysportban

A sportfogászati felmérés folyamata

Kihívások az élsportban

Utánkövetés és visszamérések

Akut vs. hosszú távú célok

„Return to play” koncepció a sportfogászatban

Csapatmunka és kommunikáció

Jövőbeli trendek és kutatási irányok

Sportfogászat a hobbisportban

A sportfogászat demokratizálódása a hobbisportban

Sportfogászati felmérés a hobbisportolók számára

Szakmák közötti együttműködés (interdiszciplináris megközelítés) a hobbisportban

Állkapocsízületi panaszok kezelése

Ismeretterjesztés és prevenció

Zárszó

Jegyzetek

Bevezető

Emlékszem, 2008-ban egy átlag hírportálon találkoztam ezzel a hírrel: Ronaldinho elhúzódó izomhúzódása kapcsán a sportorvosok azt állapították meg, hogy az izomhúzódás oka a fogak, pontosabban a rossz harapás. Már több mint 15 éve dolgoztam fogorvosként, elég régen foglalkoztam állkapocsízületi problémákkal, de ez meglepett. Az akkor az olasz AC Milanban játszó támadó középpályás sok mérkőzést volt kénytelen kihagyni, és a teljesítménye is hullámzott. Olaszországban nagy hagyománya van a posturológiának nevezett területnek, és egy ezzel foglalkozó szakember vetette fel az összefüggést. Ronaldinhónak 2013-ban korrigálták véglegesen a harapását, amikor a brazil Atlético Mineiróban játszott. Egy brazil posturológus fogorvos sínekkel és fogászati beavatkozásokkal alakította át a játékos harapását, és a visszamérések alapján javult Ronaldinho testtartása, így az egyensúlya és erőkifejtése is. Sokan úgy tartják, hogy ez a változás segítette abban, hogy az ezt követő időszakban győzelemre vitte csapatát a Libertadores kupában, amely Dél-Amerika legjelentősebb megmérettetése.

Ehhez hasonló Ousmane Dembélé története is. A francia focista a Barcelonában játszott 2021-ben, és térdsérülést szenvedett. Ez több hónapos kihagyást okozott számára. Az elhúzódó gyógyulás kapcsán felmerült, hogy a fogazat, azaz a harapás lehet az ok. Az El País beszámolója szerint Dembélé egy dortmundi fogorvost keresett fel, aki a harapását a test egyensúlya szempontjából állította helyre, és ez segítette a gyorsabb felépülést.

A fogazattal kapcsolatos történet az amerikai kosárlabda-legenda, Michael Jordan esete is, aki arról mesélt, hogy az 1990-es NBA-döntő második mérkőzése előtt olyan erős fogfájás gyötörte, hogy szinte aludni sem tudott. David Beckham pedig, az angol labdarúgó-válogatott egykori csapatkapitánya, 2002-ben került címlapokra, amikor egy fogászati probléma miatt kimaradt a csapatból egy fontos meccsen. A német válogatott és az Arsenal klasszisa, Mesut Özil 2014-es átigazolása is majdnem meghiúsult a rossz fogai miatt. Az átigazolási vizsgálaton derült ki, hogy Özilnek komoly fogászati problémái vannak, ami veszélyeztetheti a teljesítményét és a sérülékenységét. Szerencsére időben megoldást találtak, így a német irányító csatlakozhatott az Arsenal csapatához, ahol kulcsemberré vált.

Mindez azt jelenti, hogy a fogászati eltérések, fájdalmak, kezelések, gyulladások komoly rizikót jelentenek a sportolók és a csapatok számára. Minden edzés és meccs kiesése a karriert és a csapat sikerét veszélyezteti.

A sport a fogazat sérülésével is járhat. A jégkorongban egy svéd felmérés szerint a játékosok 74,1 százaléka tapasztalt már fogászati sérülést a karrierje során. Egy 2006-os, az angol Premiership rögbijátékosai körében végzett vizsgálat kimutatta, hogy a játékosok 64,9 százalékának volt már legalább egy fogsérülése a sportolás miatt.

Azaz a sport és fogászat kapcsolata kétirányú. Vannak fogazati sérüléssel járó sportok, ahol fel kell készülni és szakszerűen védeni kell a fogazatot és az állcsontot, és van egy olyan irány, amelyben a fogazati, szájüregi gyulladások és a harapás gyengítheti a teljesítményt.

2008-ban nem nyomoztam a posturológia után. Viszont nagyjából abban az időben indult meg az utazásom olyan fogszabályozó kezelési iskolákban, melyek elindítottak a fogazat, az állcsontok és az egész test összefüggéseinek megismerésében. Idővel a logopédia, légzéstréning-iskolák, különböző testkezelések együttműködését tanultam, és ezek alakították hozzáállásomat és alkalmazott technikáimat is. Ez hosszú és a mai napig tartó folyamatos tanulást és kutatást jelent. 2021-ben kezdtem el a fogászati alvásjavítással foglalkozni, ami teljesen átalakította az állkapocsízületi kezeléseimet is. 2023-tól pedig a sportfogászat érkezett az életembe, és ezzel együtt a posturológia is. Alvás- és sportteamek tagjaként, saját logopédus- és gyógytornászcsapattal megtapasztaltuk azt, hogyan lehet valóban segíteni egy lassan gyógyuló vállsérülés javulását fogazati sínekkel, hogyan lehet fej- és csípőmozgás-beszűkülést javítani fogazati átalakítással, és hogyan adhat a sportoló számára egyértelműen stabil testérzetet egy fogászati sín a sportolás alatt.

A kedves olvasó most esetleg arra gondol, hogy ez csak a versenysportra igaz. Tény, hogy a mai kiélezett versenysport a sportolókat minden szempontból a képességeik határáig feszíti, és minden számít a teljesítményben. Ugyanakkor a fogak sérülése egy hobbikerékpározót is érinthet: különböző statisztikák szerint 10-30 százalék az esély a fogazat sérülésére a kerékpárosok között. De a test erőkifejtése és a sérülések esélye bármelyik hobbisportoló esetében összefügghet a fogazattal.

A könyv egyik célja új ismeretek átadása, amelyek segíthetik az olvasót abban, hogy elinduljon a teljesítményfokozás egy új területén, vagy éppen elgondolkozzon azon, hogy a rendszeres fogászati kontrollnak és kezelésnek akár a sportteljesítmény területén is lehet hozzáadott értéke. Lehetsz erőnléti vagy rehabilitációs edző, gyógytornász, sportorvos, profi sportoló, hobbisportoló, sportvezető, biohacker, vagy éppen felelős szülő, ez a könyv neked is szól. Például szülőként elgondolkodhatunk azon, hogy gyermekünk hobbija, sportja milyen módon tehető még biztonságosabbá egy sportfogvédővel.

Ugyanakkor a könyv egyfajta tisztelgés is az emberi test komplexitása előtt, hiszen ez az egyik legfantasztikusabb jelenség a világon, amire nem győzünk újra és újra rácsodálkozni. Összegyűjtöttem azokat a legújabb kutatásokat, amelyek segítenek megérteni ennek a komplex rendszernek a működését és azt, hogy mi a fogazat szerepe ebben, és hogyan tudunk még teljesebb sportos életet élni azzal, hogy vigyázunk a fogainkra, valamint hogy a fogazati harapással hogyan tudunk stabilitást és egyensúlyt adni sportolás alatt is.

A sportfogászat jellemzően három nagy területtel foglalkozik: a fogazati és szájüregi gyulladások felmérésével és kockázatkezelésével, a fogsérülések megelőzésével és ellátásával, és a harapás megváltoztatásával történő teljesítményfokozással. Ehhez személy szerint mindenképpen hozzáteszem az alvást is, de ezen kívül egyéb területekről is esik majd szó a könyvben. Kitérek arra, hogyan lehet ezeket az elveket alkalmazni a versenysportban és a hobbisportban.

Tarts velem, kedves olvasó, a nemzetközi sportfogászat legfrissebb ismereteivel készültem számodra!

SPORTFOGÁSZAT, A SPORTORVOSLÁS ÚJ TERÜLETE

Talán néhányan a könyv olvasói közül emlékeznek a 2015-ös Sérülés című amerikai filmre Will Smith főszereplésével, melynek az eredeti címe Concussion, azaz „agyrázkódás” volt. A film egy orvos harcáról szól, aki felfedezte, hogy egy amerikaifutball-játékos halálát egy addig nem ismert agyi elfajulás okozta. A harc arról szólt, hogy ugyan akkor már az amerikai futballban használatos volt a sisak, de annak továbbfejlesztésére volt szükség, hogy megelőzzék más játékosok hasonló megbetegedését és halálát.

Dr. Bennett Omalu fedezte fel és publikálta a krónikus traumatikus enkefalopátia (CTE) jelenlétét elhunyt amerikaifutball-játékosok agyában. A CTE egy súlyos degeneratív agyi rendellenesség, amelyet ismétlődő fejsérülések okoznak. Dr. Omalu jelentős ellenállásba ütközött az NFL (National Football League) részéről, amikor megpróbálta felhívni a figyelmet a problémára. Hosszú ideig tartott, mire a ligában változások történtek a játékosok védelme érdekében.

A film sok tanulsággal jár. Az első és szinte legfontosabb, hogy a sport veszélyekkel jár, és a veszélyek mértékével néha nem is vagyunk tisztában. A mai élsportban a sportolók nagyon gyakran az egészségüket, testi épségüket kockáztatják a küzdelemben, egy párharcban, ütközésben.

A második, hogy a versenysportban mára eljutottunk arra a szintre, hogy ugyan a sport egy szórakoztató iparág, de nem áldozhatjuk fel a játékosok egészségét a cél érdekében. Ráadásul mára a játékosok értéke hatalmas, így a karrier vagy a befektetés érdekében a sérülés elkerülése az egyik legfontosabb céllá vált.

A harmadik tanulság pedig az, hogy néha a megértés, az új ismeretek elfogadása és beillesztése a gyakorlatba sokáig tarthat. A film jól bemutatja, hogy az emberi ego, pénz vagy más ok miatt milyen nagy ellenállás lehet egy szakmában és a sportpolitikában egy alapvetően fontos és hasznos újítással kapcsolatban, és hogy sok harc és meggyőzés szükséges, mire az újdonság elfogadottá válik.

A sportfogászat története egy kicsit hasonló dr. Omalu esetéhez. A sportorvoslás rendkívül sokat fejlődött az elmúlt évtizedben. A sportolók mozgását videók segítségével digitálisan lehet elemezni, jobbak lettek a sebészi technikák a minimál invazív helyreállításban, nagyon érdekes technológiák vannak a mozgásfejlesztésre, edzéstervezésre és regenerációra. Már nemcsak úgy tekintünk a sportolóra, mint izmok és csontok alkotta versenyzőre, hanem fontossá vált az alvás, a regeneráció, a kognitív fejlesztés, a táplálkozás is. Azaz mára minden jelentős területre kiterjed a sportolói felkészítés.

Egy pici részlet maradt ki. A fogászati, szájüregi egészség. Legalábbis nagyon sok évet késett annak elismerése, hogy ezen a területen is nagyon sokat hozzá lehet tenni a sportoló általános egészségéhez, teljesítményéhez. Szerencsére a sportfogászat elismerése az utóbbi időben sokat javult, és megjelent jelentős sportorvosi fórumokon.

Amint a későbbi fejezetekből majd kiderül, ez a testterület, amely látszólag nem függ össze az ugrással, futással, ütéssel, rendkívül jelentős, és akár úgy is mondhatjuk, hogy méltatlanul maradt eddig ki a figyelem fókuszából.

A sportfogászatot is a sérülések elkerülésének a szándéka hívta életre, hasonlóan a fejvédő sisakhoz. Az első feljegyzés a sportolói fogvédővel kapcsolatos. A történet szerint dr. Woolf, egy angol fogorvos, aki maga is bokszolt az 1890-es években, volt az egyik első sportoló, aki egyedi fogvédőt használt a ringben, miután egy mérkőzésen kiütötték egy fogát.

A SPORTFOGÁSZAT KIALAKULÁSA ÉS FEJLŐDÉSE

Az 1950–1960-as években kezdtek el a fogorvosok komolyabban foglalkozni a sportolók speciális igényeivel, főként a sérülések megelőzésére és kezelésére fókuszálva. Az USA-ban dr. John Stenger és dr. Bill Godwin voltak az elsők, akik az 1950-es években elkezdtek egyénre szabott fogvédőket készíteni amerikai futballisták számára. Dr. Ray Padilla nevéhez fűződik az első bokszolóknak készített fogvédő, amelyet 1960-ban mutatott be. Dr. Jack Stenger (John Stenger fia) 1964-ben publikálta az első átfogó tanulmányt a fogvédők hatékonyságáról a Journal of the American Dental Association című szaklapban.

A sportfogászat mint önálló terület az 1980-as években jelent meg. 1983-ban alakult meg az Amerikai Sportfogorvosi Akadémia (Academy for Sports Dentistry), amely elkezdte szisztematikusan kutatni és fejleszteni ezt a szakterületet. Ebben az évtizedben indult meg a sportfogászat oktatása is az egyetemeken.

A terület nemzetközi elismerését az 1990-es évekhez köthetjük. 1989-ben alakult meg a sportfogászathoz köthető első nemzetközi szövetség (International Association of Dental Traumatology), amely a fogászati sérülések globális szintű összehangolását, fejlesztését tűzte ki célul. 1990-től egyre több országban (Japánban, Koreában, Spanyolországban, Olaszországban, Brazíliában) jöttek létre sportfogorvosi szervezetek, és indultak speciális képzések. 1996-ban indult az első hivatalos posztgraduális sportfogorvosi képzés a Lipcsei Egyetemen, dr. Hans-Jürgen Schindler vezetésével.

A 2000-es évek a sportfogászat kiteljesedéséről és specializálódásáról szóltak. Ebben az időszakban a sérülések megelőzése és kezelése mellett egyre nagyobb hangsúly helyeződött a teljesítményfokozásra, a harapás optimalizálására, valamint az alvás és a regeneráció támogatására. Megjelentek a high-tech eszközök, mint például a digitális harapáselemzés vagy a 3D sínek és nyomtatott fogvédők.

2010 óta egyre több híres klub, nemzeti válogatott és egyéni sportoló tapasztalja meg a sportfogászat adta előnyöket.

2013-ban megalakult a görög sportfogászati szövetség, majd a német, 2014-ben pedig a sportfogászat európai szervezete, az EA4SD (European Association for Sports Dentistry).

2004-ben Athénban, majd 2008-ban Pekingben az olimpiai falu részét képezte egy jól felszerelt fogászati klinika, ahol a sportolók komplex ellátást kaphattak, a 2012-es londoni olimpián pedig már egy 30 fős fogorvosi csapat állt a sportolók rendelkezésére. Azóta az olimpiákon folyamatos a fogászati ellátás, és a 2024-es párizsi olimpián egy sportfogászatban képzett fogorvos is része volt a fogászati teamnek.

2017-ben nagy áttörést jelentett, hogy a FIFA Isokinetic Konferenciáján, amely a sportorvosi szakma egyik legjelentősebb szervezete, először szerepelt a programban előadás sportfogászat témában, de hasonlóan nagy elismerés, hogy a sportfogászat szerepel a Nemzetközi Sportorvosi Szövetség (FIMS) konferenciáinak hivatalos programjában.

Ugyancsak 2017-ben az FDI (World Dental Federation, Fogászati Világszövetség) hivatalosan elismerte a sportfogászatot önálló területként és elfogadta a működési elveit.

2011-től kezdve egyre több nemzeti sportfogászati szervezet alakult, és megindultak a sportfogorvos-képzések, amelyek közül a legjelentősebb a német képzés, amelyet már több száz fogorvos és fogtechnikus végzett el.

2024-ben a FIFA Isokinetic Konferenciáján Madridban már két önálló workshopot és több tudományos posztert adott az európai sportfogászat a programhoz, és sok nemzetközi sportszervezet ismerte el a sportfogászat jelentőségét. Ugyanebben az évben a FIMS nemzetközi sportorvosi szövetség dubaji konferenciáján a sportfogászat is képviselve volt.

MI A SPORTFOGÁSZAT VALÓJÁBAN?

Miért van szükség erre a szakmára a sportorvosláson belül? Miért kell a fogászaton belül ezt külön kezelni?

Azzal kezdeném, hogy a sportfogászat több fogászati szakmai résznek az összefoglalása. A száj felmérése, a röntgenek, a szájvizsgálat alapján a fogíny- vagy fogágygyulladások felmérése, a rossz fogak felfedezése és ellátása általános fogászati gyakorlat. A fogazati, állcsonti vagy ajaksérülések ellátásában a páciens életkorától függően gyermekfogorvosok, felnőtt fogorvosok (konzerváló fogászati és helyreállító fogászati szakemberek), gyökérkezelés-specialisták, szájsebészek és állcsontsebészek vesznek részt. A harapási problémák felmérése, azok ideiglenes korrekciója harapásemelő sínekkel, illetve végleges korrekciója helyreállító fogászattal, fogszabályozással ugyancsak ismert a fogászatban, még ha nem is mindenhol gyakorolják így a szakmát.

Sportfogászattá akkor válik, ha az orvos tisztában van

●az élsport okozta speciális terhelésekkel és annak szájüregi vonatkozásaival;

●a sportbeli fogvédelem legújabb kutatásaival és annak alkalmazásával;

●a harapás teljes testre gyakorolt hatásaival;

●a szájüregi gyulladások egész testre gyakorolt hatásaival;

●a sportorvoslás és az edzéstudomány alapméréseinek eredményeivel, melyek mérőszámok lehetnek a sportoló gyengeségeinek felmérésében és a teljesítményváltozás mérésében;

●valamint élsportolók esetében teljesen más időbeosztás szerint kell rendelkezésre állni.

Azaz azt mondhatjuk, hogy a sportfogászat sok általános fogászati szakma keveréke, melyeket a speciális terhelés és elvárások szerint kell átalakítani.

MIÉRT VAN A SPORTNAK SZÜKSÉGE A FOGÁSZATRA?

A következő fejezetekben részletesen kitérünk arra, hogy abban a kiélezett testi működésben, amit a sport jelent, minden gyengítő tényező számít. A szájüregi gyulladásokról szakmai vizsgálatok sokasága bizonyítja, hogy hosszú távon különböző krónikus betegségek kialakulásával járhatnak együtt. Azaz egy teljesítmény-visszaesésben, egy lassú gyógyulásban nagy eséllyel szerepelhet szájüregi gyulladás. Hasonló jelentősége van a fog- és az állcsonti sérülések elkerülésének és gyors ellátásának. Az egyik legfontosabb terület pedig a harapás megváltozása és annak hatása a test erőkifejtésére és a testi egyensúlyra. Azaz igenis van jelentősége annak, hogy a sportfogászat része legyen a sportorvoslásnak.

A sportfogászatban tehát a legfontosabb cél a teljesítményt gyengítő rizikók feltárása és kezelése, a sérülések elkerülése, valamint a gyors regeneráció és a játékba visszatérés támogatása. Ezen belül ki lehet bontani még a részletes feladatokat:

●Rendszeres felmérések végzése, fogazati és szájüregi vizsgálatok. Ez lehet alapfelmérés új sportoló esetén, és időszakos felmérések, ellenőrzések.

●Az izomerő és a testegyensúly mérése a harapás figyelembevételével, és annak vizsgálata, hogy van-e gyengítő tényező a szájüreg felől.

●Speciális sportfogvédők készítése és ellenőrzése.

●Gyakori sérülések, elhúzódó gyógyulás esetén vizsgálatok a szájüregi összefüggések kizárására.

●Életmódtanácsok a fogazati és szájüregi hatásokkal kapcsolatban.

●Az alvásminőség támogatása.

●A légzés támogatása.

Mindezekhez szükségesek készülékek, tanácsadás, gyakorlatok biztosítása, és együttműködés a csapat gyógytornászával, erőnléti edzőjével, orvosi vezetőjével, valamint a csapatvezetéssel.

Az a legideálisabb, ha a sporthoz kapcsolódó fogászati szolgáltatások egy helyen vannak, bár ez nem alapfeltétel. Ami viszont nagyon fontos, az a visszamérhetőség. A sportfogászat nem olyan szakma, ami önmagában működik, azaz az ezzel foglalkozó szakembernek szorosan együtt kell működnie a sportoló egyesületével, annak erőnléti edzőjével, gyógytornászával, illetve a sportteljesítmény-fejlesztő és rehabilitációs központjával. A sportfogorvos ismeri azokat a visszamérési technológiákat, amelyek a munkáját mérik, és maga is mér minden lehetséges paramétert.

HOGYAN LESZ VALAKIBŐL SPORTFOGORVOS?

Nagyon sok fogorvos korábban is kezelt és most is kezel élsportolókat és hobbisportolókat. Ugyanakkor a fogászati szakma nagyfokú szakosodásából adódóan nehezen látjuk át más szakterületek működését. Ideálisan az a fogorvos, aki szeretne elmélyülni a sportolók legmagasabb szintű ellátásában, egy erre szakosodott képzésen vesz részt. Európában egyre több helyen indulnak alap- és emelt szintű képzések sportfogászat témában.

Érdekesség, hogy nagyon sokszor azok a fogorvosok lesznek sportfogorvosok, akik korábban élsportolók voltak, vagy olyan szakmai múlttal rendelkeznek, amelyben már korábban is figyelembe vették a fogak, a harapás és az egész test összefüggéseit.

Élsportolókkal dolgozni sokszor kihívás. A sportolók nagyon feszes napi, havi és éves időbeosztás szerint dolgoznak, nagyon sokszor egy-egy felmérésre ki kell szállni az egyesülethez vagy a tréningközpontba, és nem a legideálisabb körülmények között kell dolgozni. Egy-egy olyan sport esetében, ahol nagy esély van fog- vagy arcsérülésre, sokszor állandó készenlétben kell állni.

A SPORTFOGÁSZAT FOLYAMATAI

A sportfogászatban az első és legfontosabb feladat a fogazat és a fogágy, a harapás felmérése és a rizikók feltérképezése. A harapási eltérések összefüggéseit a test egyéb területeinek funkciói mellett érdemes felmérni. Ideálisan ezek műszeres mérések, és a fogorvos mellett ebben a felmérésben a sportoló felkészítésében közreműködő sportorvos, gyógytornász vagy erőnléti edző is részt vesz. Nagyon sok mindent tudunk már mérni, a test egyes izmainak teljesítményét, a fej, nyak, végtagok, csípő mozgástartományát, az ugrást, a járást, az egyensúlyt. A harapást és annak változtatását mindezek függvényében tudjuk elemezni, és a változást visszamérni.

Egy új sportoló átigazolása esetében is fontos a fogászati rizikók felmérése. Szükségesek a rendszeres visszamérések és az időszakos ellenőrzések, és biztosítani kell a sportfogvédőket és azok tartalékát is egy-egy külföldi út vagy nagy verseny előtt.

A sportorvoslásban egyre fontosabb szempont a regeneráció és az alvás. A sportfogászat ebben is támogatást tud nyújtani, hiszen a horkolással, légzésszünettel járó alvászavarokban a fogászati alvásjavító készülékkel hatékonyan tudjuk javítani az alvásminőséget is.

Összefoglalva megállapíthatjuk, hogy nem feltétlenül az alkalmazott fogászati eljárások teszik a sportfogászatot különlegessé. A tömés, fogpótlás, gyökérkezelés ugyanaz, mint a hagyományos fogászatban. A sportfogászat egyik különlegessége, hogy a sportolói elvárásoknak megfelelően működik, és azokat figyelembe veszi. A másik jellegzetessége, hogy a sportfogászat a fogazati, szájüregi és harapási rizikókat az egész testre gyakorolt hatás szempontjából vizsgálja.

Az a tény, hogy a sportfogászat együttműködik a klubokkal és a sportrehabilitációs és teljesítményfejlesztő központokkal, hatalmas lehetőséget ad arra, hogy akár olyan magas szintű visszaméréseket, kutatásokat, összehasonlításokat tudjunk végezni, amelyek a legtöbb egyetemen nem lehetségesek. Ezzel a sportfogászat sok értelemben újításokat, újdonságokat szolgáltathat az emberi test és fogazat összefüggéseit tekintve a fogászat és az orvoslás számára.

Ennek azért lehet nagy jelentősége, mert a Sérülés című filmben megismert dr. Omalu történetéhez hasonlóan néha küzdelmes az új nézetek elfogadtatása a fogászati szakmán belül is. A sportfogászat sikerei és kutatásai vezethetnek minket közelebb annak megértéséhez, hogyan függ össze a fogazat és a harapás az egész testtel.

Mindehhez hozzá kell tenni azt, amit a bevezetőben is írtam, azaz hogy a sportfogászat az élsportban vizsgázik és fejleszti, bizonyítja a módszertanokat, de ebből a hobbisport is nagyon sokat profitálhat. Minden hobbisportoló számára érdekesek lehetnek azok a felfedezések és módszerek, amelyek a sportfogászathoz kapcsolódnak.

A Jaffa Kiadó könyveinek teljes választéka megvásárolható könyvesboltunkban:

1114 Budapest, Vásárhelyi Pál u. 10.

Elektronikus változat:

eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

Készítette Ambrose Montanus

Felhasznált betűtípusok

Figtree – SIL Open Font License

Noto Serif – Apache License 2.0

Source Serif 4 – SIL Open Font License