Sasvári Péter – Urbanovics Anna

A nemzetközi tudományos láthatóság eszközei

Sasvári Péter – Urbanovics Anna

A nemzetközi tudományos láthatóság eszközei

Tizenkét tanulmány
a sikeres tudományosklub-taggá
válás útjáról

Budapest, 2021

Szakmai lektor

Kaiser Tamás

Kiadja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem

Ludovika Egyetemi Kiadó

A kiadásért felel: Koltay András rektor

Székhely: 1083 Budapest, Ludovika tér 2.

Kapcsolat: kiadvanyok@uni-nke.hu

Felelős szerkesztő: Inzsöl Kata

Olvasószerkesztő: Kalcsics Ildikó

Korrektor: Tomka Eszter

Tördelőszerkesztő: Kőrösi László

Nyomdai kivitelezés: Pátria Nyomda Zrt.

Felelős vezető: Orgován Katalin vezérigazgató

DOI: https://doi.org//10.36250/00960.00

ISBN 978-963-531-571-0 (nyomtatott)

ISBN 978-963-531-573-4 (elektronikus PDF) | ISBN 978-963-531-572-7 (ePub)

© A szerzők, 2021

© A kiadó, 2021

Minden jog védve.

Tartalom

Előszó

A European Studies on Society, Science and Technology hálózat bemutatása

Bevezetés

A hálózat bemutatása

Következtetés

Felhasznált irodalom

A tudományos kutatás elixírje

Bevezetés – az Elsevier

A Scopus

A ScienceDirect

A SciVal

Felhasznált irodalom

Mesélnek az adatok – magyar, német és osztrák kutatóintézetek tudománymetriai vizsgálata

Bevezetés

A Társadalomtudományi Kutatóközpont vizsgálata

A Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont vizsgálata

Összefoglalás és következtetések

Nemzetközi kapcsolatokkal is foglalkozó egyetemek publikációs témáinak vizsgálata

Bevezetés

QS World University Rankings

Összefoglalás és következtetések

Felhasznált irodalom

Jogtudománnyal is foglalkozó egyetemek publikációs témáinak vizsgálata a nemzetközi hatásuk alapján 2009 és 2018 között

Bevezetés

A Times-ranglistamelléklet

Összefoglalás és következtetések

Felhasznált irodalom

A Nemzeti Közszolgálati Egyetem elemzése a SciVal segítségével

Bevezetés

A vizsgálati szintek bemutatása és a SciVal szolgáltatásainak ismertetése

A SciVal szolgáltatásai és az NKE

Felhasznált irodalom

Az EMPA egyetemi hálózat közleményeinek és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem publikációs témáinak vizsgálata nemzetközi hatásuk alapján 2009 és 2018 között

Bevezetés

A csatlakozás előnyei

Az EMPA-tagságról

Összefoglalás

Egyetemi dolgozók mérlegen – a teljesítményértékelési rendszerek nemzetközi példái

Bevezetés

Akadémiai teljesítményértékelés – a nemzetközi szakirodalom áttekintése

Akadémiai munkakörök

A feladatkörök csoportosítása

Külföldi teljesítményértékelési jó gyakorlatok

Következtetés, javaslatok

Felhasznált irodalom

Publikálj, vagy szegény leszel – vizsgálat a tudomány pénzbeli jutalmazási rendszeréről Kínában

Bevezetés

A tanulmány összefoglalása Kína tudományos aktivitásáról

Az ismertetett tanulmány által elvégzett irodalmi áttekintés bemutatása

Az ismertetett tanulmány által alkalmazott módszertan bemutatása

Quan–Chen–Shu eredményei

Quan–Chen–Shu megjegyzései a tanulmányhoz

Összefoglalás

Az ismertetett tanulmány irodalomjegyzéke

Az MTA IX. osztályának hazai listás folyóiratai a nemzetközi folyóirat-minősítési követelmények tükrében

Bevezetés

Elméleti háttér

A kutatás menete

Kutatási eredmények

Következtetések, javaslatok

Felhasznált irodalom

Az MTMT használata lekérdezésekhez

Bevezetés

Az MTMT használata

Összefoglalás

Esettanulmány: intenzív heti kurzus – a kevesebb néha több?

Bevezetés

A Budapesti Corvinus Egyetem projektheti szabadon választható kurzusainak működési rendje

A projektheti kurzusok módszertani sajátosságai

Következtetések, javaslatok

Felhasznált irodalom

Rövidítésjegyzék

Mellékletek

1. melléklet – Külföldi egyetemek által kínált, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem profiljába illeszkedő specializációk és az ezeken használt szakirodalom jegyzéke

2. melléklet – A nemzetközileg jegyzett egyetemek és az NKE publikációs teljesítménye a nemzetközi kapcsolatok területén 2009 és 2018 között

3. melléklet – A nemzetközileg jegyzett intézmények és az NKE publikációs teljesítménye a jogtudomány területén 2009 és 2018 között

4. melléklet – Az EMPA egyetemi hálózat és az NKE publikációs teljesítménye a közigazgatás területén 2009 és 2018 között

5. melléklet – Megjelenési kategóriák és a hozzájuk kapcsolódó követelmények

Előszó

A tudománymetria létjogosultsága triviálisnak tűnhet, mégis fiatal kutatóknak és idősebb, tapasztaltabb professzoroknak újra és újra fel kell hívni a figyelmét fontosságára. E kötet – cikkgyűjtemény – csatlakozik a szerzők korábbi, A tudományos publikálás alapjai című művéhez, amely bemutatta a tudománymetria jelenkori fogalomrendszerét és eszköztárát; bármely kutató számára hasznos olvasmány lehet. A mostani könyv mélyebbre ás. A tudománymetriai elemzések készítése az egyén számára a saját kutatási területéről a 21. század informatikai eszközeivel ma már nem igényel sok időt, és nem is túl bonyolult, ugyanakkor – mint minden más – valódi hasznos kompetenciává akkor válik a kutató számára ez a tudás, ha saját tudományo teljesítményének mérése szokásává válik, nemcsak tudja, hogyan kell művelni a publikálást, hanem időről időre meg is teszi azt. Jelen kötet hasznos az egyénnek is, mégis az előző kötethez képest egy másik, „magasabb” szintet is igyekszik megszólítani. Kutatóintézeteknek, doktori iskoláknak, tudományos műhelyeknek, tudománypolitikai döntéshozóknak, stratégiakidolgozóknak és szakértőknek egyaránt érdemes forgatni a 12 tanulmányt magában foglaló kötetet.

A mérések alapján az egyes kutatók publikációs ismeretei hiányosak, bárminemű tudománymetriai elemzési kompetencia nélkül élik tudós életüket. A jelenlegi hazai közegben ez sokak számára egyfajta kényelmes, langyos állóvizet jelent, amelyet látszólag nem érdekük sem lehűteni, sem felkavarni. Előbbi azonban megtörténik magától: a nemzetközi trendeket és a magyar szabályozások változásait nézve egyértelművé válik, hogy számukra szűkül az élettér. Utóbbit pedig pont az ezen változások miatt lépéskényszerben levő vezetőik fogják megtenni. Az egyéneket érintő fenyegetés épp ezért szélesebb látószövegben is vizsgálandó.

A különböző kutatókat, kutatói csoportokat tömörítő intézmények hazai és nemzetközi versenyében egyaránt fontos, kik dolgoznak be az adott helyre: nemzetközi és hazai tekintetben egyaránt láthatatlan kutatók és publikációik (már ha vannak) az adott intézményt sem képesek elismertté tenni. Érdemes a tudományos közösségek sikerességéhez egy egyszerű párhuzamot nézni: a labdarúgóklubokat. Nem mindegy, egy-egy klub mely játékosokat és milyen pozíciókra szerződtet. A szerződtetett játékosok teljesítményét mérni kell, hiányosságaik negatív hatásait célzott edzésekkel csökkenteni, vagy tudatosan, más játékosok erősségeivel kompenzálni: erről szól a csapat. Az egyéneket a saját sikerességük mellett pedig különböző ösztönzőkkel motiváljuk. Miben lenne más egy tudósokból álló „klub” vezetése? Ahogyan a sport, úgy a tudomány területén is érdemes megnézni, mit csinálnak azok, akik valamit jól csinálnak. Két csoportot kell vizsgálnunk: nézzük az abszolút bajnokokat, a legjobbakat, és nézzünk rá a saját szintünk győzteseire és feltörekvőire. Új kötetünk néhány tanulmánya ebben segít: megmutatja az aktuális trendeket, a „versenytársak”, más országok gyakorlatait és eszközeit, amelyekkel kutatóikat ösztönzik a minőségi lapokban való publikálásra, a láthatóság növelésére.

Jelen mű az elavuló adatok mellett értékálló tudást is kínál: megmutatja, hogyan, milyen adatok vizsgálatával lehet ezeket a méréseket újra és újra frissíteni. Aki munkája során egy intézmény döntéseire, tudománystratégiájára van hatással, annak e könyv eszköztára lehetőséget biztosít a sikeres tudománymenedzserré váláshoz.

Az első fejezet felütésként szolgál, bemutatja a European Studies on Society, Science and Technology hálózatot. Ennek célja, hogy a későbbi témákat kontextusba helyezze, bemutasson egy tudományos közösséget, amelyhez való tartozás mind az oktatás, mind a tudományos kutatás színvonalának növekedésével járna. Ha valaki csak figyeli egy ilyen hálózat híreit és tagjait, már akkor elindul azon az úton, amelyhez részletesebb segédletet a további fejezetek jelentenek majd. Ezen túl a tanulmány rejtett célja felhívni a figyelmet arra, hogy hogy lehet az: egyes hazai oktatási intézményekben egészen mást tanítanak egy-egy szakon, mint nemzetközi dimenzióban a legjobb egyetemeken, és egészen eltérő kutatási témákkal foglalkoznak kutatóink. Talán az erre a válasz, hogy nem ismerjük ezeket a nemzetközi példákat?

A második és a harmadik fejezet az intézményi szintű kutatási adatok lekéréséhez ad segítséget, bemutatva az Elseviert, a Scopust, a ScienceDirectet és a SciValt, majd pár nemzetközi és hazai kutatóintézet tudománymetriai vizsgálatát. A negyedik és az ötödik fejezet a publikációs témák vizsgálatához ad támpontot kutatóknak és intézményeknek egyaránt hasznos tanulságokkal. Egyúttal megismerteti az olvasót a QS World Rankings és a Times ranglistájának metodikájával.

A hatodik fejezet a fókuszt leszűkíti egy adott intézmény vizsgálatára, jelen esetben ez a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE), de a módszertan alkalmazható más intézményekre is. A hetedik fejezetben bemutatjuk az EMPA és a NASPAA egyetemi hálózatot, amelyekhez való csatlakozás jelentősen javítaná az NKE oktatási és kutatási versenyképességét, és közelebb vinné az egyetem széles értelemben vett public administration képzését a versenytársakéhoz. Ennek egyértelmű előnye a nemzetközi mobilitási lehetőségek kiszélesedése (a hallgatók nem tapasztalnák azt, hogy mindenhol teljesen mást tanulnak; a hasonló oktatási anyagok magukkal hoznák a magyar kutató kollégák témáinak is a nemzetközi kutatásokhoz való közeledését, ami pedig egyrészt együttműködéseket jelent, másrészt láthatóságot, harmadrészt nemzetközi projektekben való részvételt, ennélfogva anyagi és tudományos elismerést). A nyolcadik fejezet ismét szűkül, az egyetemen (intézményen) belüli különböző munkaköröket vizsgálja, és ezek nemzetközi teljesítményértékelési rendszereit mutatja be. A kilencedik fejezet folytatja ezt az utat, és részletesen ismerteti a tudomány pályáján több vezető klubbal is rendelkező ország, Kína pénzbeli juttatásokra épülő jutalmazási rendszerét.

A tizedik fejezet a hazai tudományos térre fókuszál, az MTA IX. osztályának folyóiratlistáját veszi górcső alá, felfedve néhány anomáliát. A tizenegyedik fejezet visszakanyarodik a kutatóhoz – bár ennek a fejezetnek talán a szerzők előző kötetében lenne igazán a helye, itt is hasznos. A már bemutatott tudománymetriai eszközök mellé részletes leírást ad az MTMT használatáról. Ez azért is fontos, mert az olvasóban eddigre már valószínűleg megfogalmazódik, hogy megnézze, ő maga hogyan is áll Q-s cikkek terén, de az egyes intézetek, tanszékek, kutatóegységek vezetőinek, valamint a különböző adminisztratív jogosultságokkal rendelkező MTMT-munkatársaknak is eszközt ad a kezébe, hogy az általuk menedzselt kutatók teljesítményét elemezhessék. Az utolsó fejezet pedig az egyes magyar képzésekben jelen lévő, de a többségből sajnos hiányzó intenzív heti kurzusokra hívja fel az oktatói, illetve oktatásszervezői munkával is foglalkozó kollégák figyelmét, továbbá esettanulmány-jelleggel javaslatot ad ezek bevezetésére és helyes használatára.

Összességében tehát a 12 tanulmány mindegyike intézményi szintű változtatások szükségességét sugallja tényekkel és adatokkal alátámasztva az oktatás, a kutatás és a tudományszervezés területén. Hosszú és aprólékos munka ez, de eredményei az egyén és tudományos „klubja” számára egyaránt gyümölcsözők.

A szerzők e tudománymetriai gyűjteményt a Nemzeti Közszolgálati Egyetem mint honintézményük minden egyetemi polgárának figyelmébe ajánlják, és remélik, hogy munkájukkal szolgálhatják az egyetem fejlődését, hozzájárulhatnak nemzetközi versenyképességének növeléséhez. Ugyanakkor remélik, hogy a kötet eljut mások kezébe is, és jótékony hatása érezhetővé válik a magyar tudományos életben, amire az adatok és trendek alapján igen nagy szükség van.

Budapest, 2020. március 8.

Sasvári Péter és Urbanovics Anna

A European Studies on Society,
Science and Technology hálózat bemutatása

Bevezetés

A különböző európai felsőoktatási együttműködésekről már számos esetben írtunk ajánló jelleggel. Ezek a programok elismert, nemzetközi szinten is jelentős tudományos hatással rendelkező intézmények partnerségében valósulnak meg, ezért a jelenlegi legversenyképesebb oklevelet adják. Természetesen az Erasmus+ és egyéb európai uniós együttműködési programok mellett érdemes minden intézménynek elgondolkodnia azon is, hogy milyen területen tudna további partnerségi kapcsolatokban részt venni, és hasznos tagjává válni azoknak. Ez egyfelől segítené az oktatás minőségének javítását, nemzetköziesítését, a külföldi oktatók és hallgatók bevonzását, másfelől pedig erősebb nemzetközi kutatási együttműködésekhez segítene hozzá.

A hálózat bemutatása

Az európai hálózatok újabb példája a European Studies of Society, Science and Technology (Európai társadalmi, tudományos és technológiai tanulmányok, ESST) Master of Art (MA) program (röviden: MA ESST). Ennek célja a tudomány–társadalom–technológia hármasának feltérképezése, összefüggéseinek tanítása a hallgatók számára. A képzés víziója a formálódó Európán, az egyre nagyobb teret követelő technológiai vívmányokon és az ezzel kapcsolatos növekvő szakirodalmi és szakpolitikai anyagok átadásán nyugszik. Célja olyan kutatók, innovációs tanácsadók, kutatási menedzserek és szakpolitikai elemzők képzése, akik képesek mélységeiben látni a kutatás és innováció kapcsolatát, valamint azt a társadalmi, történelmi közeget, amelyben ez a technológiai átalakulás végbemegy napjaink Európájában.

A 60 ECTS-kreditet adó mesterképzés a legtöbb partnerintézményben egy évig tart, máshol (NKUA/NTUA Athens, Aalborg University) kétéves képzésbe ágyazott, míg Oslóban egy másfél éves, 90 ECTS-kreditet adó szak része. A teljes képzési időtől függetlenül maga a szak mindössze egyéves, és 60 kreditet ad, tehát a különböző egyetemek összehangolták képzéseiket ennek megfelelően. Vannak olyan intézmények, amelyek csak a specializációk oktatásában vállalnak szerepet (például Aalborg University, University of Lisbon, Université catholique de Louvain, Lund University és Tallinn University of Technology).

A képzés két szemeszterből áll, első féléve a Maastrichti Egyetem képzési tematikája szerint a következő kurzusokból tevődik össze:[1]

–Introduction in Society, Science and Technology Studies;

–Science and Technology in the Making: Entering the World of the Laboratory;

–Interpreting the History of Science and Technology;

–Science and Technology Dynamics;

–Politics of Knowledge.

1. táblázat: Az ESST-hálózat tagjai

Sorszám

Egyetem neve, ország

1.

Aalborg University

Dánia

2.

Alpen-Adria-Universität Klagenfurt

Ausztria

3.

Autonomous University of Madrid

Spanyolország

4.

Lund University

Svédország

5.

Maastricht University

Hollandia

6.

Nicolaus Copernicus University

Lengyelország

7.

NKUA/NTUA Athens

Görögország

8.

Tallinn University of Technology

Észtország

9.

University of Lisbon

Portugália

10.

Université catholique de Louvain

Belgium

11.

University of Oslo

Norvégia

12.

University of Strasbourg

Franciaország

13.

University of Trento

Olaszország

Forrás: az ESST alapján a szerzők szerkesztése

Az első szemeszterben tehát az alapozó, bevezető és általános kurzusokat hirdetik meg. Az utána választható specializációkat a 2. táblázat mutatja.

2. táblázat: Különböző specializációk ESST-egyetemeken

Sorszám

Egyetem neve

Specializáció neve

1.

Aalborg University

Innovation Systems, Social and Ecological Change

2.

Alpen-Adria-Universität Klagenfurt

Governance, Innovation and Sustainability

3.

Autonomous University of Madrid

Economics and Management of Innovation

4.

Lund University

Innovation and Societal Challenges

5.

Maastricht University

Science and Public Policy

6.

Nicolaus Copernicus University

The Theory and Practice of Risk Society

7a.

NKUA/NTUA Athens

Philosophy and History of Science and Technology

7b.

NKUA/NTUA Athens

Science, Technology and Sustainability: North-South Comparisons

7c.

NKUA/NTUA Athens

Enabling and Disabling Dimensions of Technological Change

7d.

NKUA/NTUA Athens

Law, Science and Technology

8.

Tallinn University of Technology

Innovation Policy and Small States

9.

University of Lisbon

Water management and water uses: public participation, stakeholders’ involvement and the role of science

10.

Université catholique de Louvain

Ethical and philosophical stakes of sciences in societies

11a.

University of Oslo

Science and Technology in Politics and Society

11b.

University of Oslo

Innovation and Global Challenges

12.

University of Strasbourg

Atmospheric Sciences in the Anthropocene

13.

University of Trento

Science and Environment in Society; Science and Environmental Communication

Forrás: a Maastricht University: European Studies on Society, Science and Technology. Specialisations című leírása alapján a szerzők szerkesztése

Következtetés

A Nemzeti Közszolgálati Egyetem profiljába jól illik a legtöbb specializáció, ezért érdemes lenne megfontolni az együttműködéshez való csatlakozás lehetőségét.[2]

Felhasznált irodalom

ESST: European Master’s Programme on Society, Science and Technology. Online: http://esst.eu/

Maastricht University: European Studies on Society, Science and Technology. Courses & curriculum 2019–2020. Online: https://bit.ly/2WXEgfd

Maastricht University: European Studies on Society, Science and Technology. Specialisations. Online: https://bit.ly/38GpWuq

A tudományos kutatás elixírje

Bevezetés – az Elsevier

Az Elsevier vállalat tagja a kutatási és üzleti analitikai és adatmenedzsmentet végző szolgáltatásokat gyűjtő RELX csoportnak. A holland tulajdonú cég a kutatási folyamat összes lépésére megoldásokat kínál, legyen szó akár stratégiai, akár operatív tevékenységekről. Az ábrán egy teljes kutatási folyamatot kísérhetünk végig, amelynek minden állomásához különböző Elsevier-szoftverek kapcsolódnak. Az Elsevier kiadó tehát amellett, hogy számos tudományterületen (főleg STEM-tudományok[3]) piacvezető a folyóirat-kiadásban, kutatástámogató szolgáltatásainak köszönhetően is nélkülözhetetlen a mai nemzetközi tudományos közösségben helytállni kívánó kutatóknak.

1. ábra: Kutatási, kiadási és kutatásértékelési folyamat informatikai támogatással

Forrás: Alejandro Posada – George Chen: Preliminary findings. Rent seeking by Elsevier. The Knowledge Gap, 2017. szeptember 20. alapján a szerzők szerkesztése

Az Elseviernek 2018-ban nem sikerült megállapodnia az országos konzorciumokat szervező Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Programmal (EISZ), ezért 2019. január 11-én előfizetései megszűntek, az ország felsőoktatási és kutatási intézményei elestek ennek lehetőségétől, így pedig a programok használatától is. Ez a nemzeti szintű döntés az open access mozgalom ösztönzésében és annak érdekei mentén dőlt el, bár az érintett stakeholderek véleménye nagyban eltért. Egyes kutatók a helyzetet úgy ítélték meg, hogy „levágták a magyar kutatókat a tudományos vérkeringésből”.[4] Fél év elteltével, 2019. július 4-én a tárgyalások újraindultak az EISZ és az Elsevier között közös szándéknyilatkozat aláírásával, amely révén az előző évben előfizető intézményekben újra elérhetővé váltak a holland vállalat programjai. Az egyetemek és kutatóközpontok vezetőinek a központi tájékoztatás szerint 2019. július 12-ig kellett eldönteniük, hogy ki kívánják-e fizetni a már csökkentett díjakat, és tovább használják-e a szolgáltatásokat.

Jelen tanulmány célja bemutatni az Elsevier három programját, ezzel segítve a döntéshozatalt a vezetők számára. Az egyik ezek közül a Scopus citációs adatbázis, a másik a ScienceDirect teljes szöveges adatbázis, a harmadik pedig a SciVal kutatástámogató program. Míg az első kettő az operatív tevékenységeknél, a SciVal a tudományos stratégia kialakításában nyújt segítséget. Ezek a szolgáltatások kielégítő választ adhatnak a napjainkban zajló nemzetközi tudományos paradigmaváltás folyamataira, segíthetik egyetemünket a legfontosabb kérdésekben a helyes döntések meghozatalában, és útmutatóként szolgálhatnak az egyre szerteágazóbb nemzetközi tudományos világban. Egy-két példa a tudományos paradigmaváltás folyamataira a következő:

–Egyre több országban határoznak meg szakpolitikai szinten tudományos kiválósági programokat (például Kína, Oroszország, Japán, Németország).

–Egyre több országban vezetnek be publikációs modelleket és hozzájuk kötődő motivációs rendszert (például Szlovákia, Csehország, Kína).

–A nemzetközi egyetemi rangsorok tudományos tevékenységgel kapcsolatos indikátorait a Scimago (a Scopus adatbázis folyóirat-rangsoroló rendszere) alapján határozzák meg (például QS World University Rankings; World University Rankings, Times Higher Education, THE).

–Egyre több kutatói kiválósági pályázat jelenik meg mind nemzetközi, mind hazai szinten (például European Research Council [ERC], Élvonal, Tématerületi Kiválóság), ezen pályázatok mérőeszköze a Scimago rendszer (amely a Scopus adatbázisra épül).

A szolgáltatások univerzális módon felhasználhatók. A programok a következő tevékenységekben nyújthatnak segítséget:

–tudományos stratégia kialakítása a nemzetközi versenyképesség jegyében;

–saját erősségeink és gyengeségeink mérése, folyamatos követése (dinamikus követés is lehetséges), teljesítménymérés és -monitorozás;

–folyamatos visszajelzés (oktatók és hallgatók toborzása), egyetemi rangsorokban való előrehaladásunk nyomon követése;

–kutatási támogatások és ösztöndíjak elnyerése (research grant);

–döntéstámogatás vezetők részére, hatékony tudományos költségvetés kialakítása;

–nemzetközi kapcsolatrendszer bővítése, például akkreditációs programokhoz történő csatlakozás, Erasmus+ és további csereprogramok kialakítása, nemzetközi pályázatokba való beilleszkedés (például Horizont 2020);

–adott kutatási területek legfontosabb kutatóműhelyeinek és szerzőinek feltérképezése az együttműködés kialakítása érdekében;

–utánpótlás-nevelés, tehetséggondozás, fiatal kutatók nevelése (a programok tantervbe integrálása);

–könyvtárfejlesztés bővülő szolgáltatásokkal, például témafigyelés.

A Scopus

A Scopus a világ legnagyobb citációs adatbázisa, amely a közlemények bibliográfiai metaadatait katalogizálja és teszi kereshetővé. Használatával képet kaphatunk a feltörekvő trendekről, növelhetjük saját közleményeink nemzetközi láthatóságát (amennyiben a Scopusban indexált folyóiratba írunk), erősíthetjük együttműködéseinket más intézményekkel, valamint hatékonyan kereshetünk kutatási területünknek megfelelő kutatási támogatást. Az intézmények erősíthetik nemzetközi pozíciójukat, mert a Scopus (és a rá épülő Scimago rangsor) számos jelentős egyetemi rangsorban tényező. Az adatbázis 2017-ben 69 millió rekordot, 70 ezer hozzárendelt intézményt és 12 millió személyes szerzői profilt tartalmazott. Több mint 5000 kiadót indexáltak, 24 ezer folyóirat és 150 ezer könyv volt bejegyezve, amelyek száma évente rohamosan nő. Az adatbázis előfizetés nélkül csak korlátozott, előnézeti üzemmódban érhető el, amelyben csak a szerzők adatlapjait jeleníthetjük meg. A Scopus három területen biztosít szolgáltatásokat, amelyek a következők:

–Keresés:

•dokumentum-, szerző-, intézmény- vagy összetett keresés;

•keresési találatok szűrése különböző paraméterek alapján;

•teljes szöveges közlemény eléréséhez használható link;

•bibliográfiai adatok további hivatkozáskezelő programokba való exportálása.

–Felderítés:

•megosztott hivatkozások, szerzők vagy kulcsszavak alapján dokumentumok azonosítása;

•intézményi azonosító alapján egyes intézmények kutatási teljesítményének megtekintése;

•szerzői azonosító alapján a szerzők személyes profiljainak megtekintése;

•ORCID-rendszerrel való összekapcsolás a pontosabb szerzői azonosítás érdekében;

•programok közötti könnyű váltás: ScienceDirect, Mendeley, SciVal, Reaxys, Engineering Village.

–Elemzés:

•hivatkozások áttekintése adott dokumentumra vagy szerzőre;

•keresési találatok értékelése;

•H-index megtekintése adott szerzőre vonatkozóan;

•adott szerző publikációs teljesítményének értékelése;

•adott folyóirat teljesítményének értékelése különböző metrikák alapján (CiteScore, SNIP, SJR);

•közlemények összehasonlítása annak érdekében, hogy eldöntsük, melyiket olvassuk el a PlumX metrikái segítségével.

A ScienceDirect

A ScienceDirect az Elsevier teljes szöveges adatbázisa, amely nemcsak a bibliográfiai adatokat, hanem a közleményt teljes terjedelmében elérhetővé teszi az előfizetők számára. Az adatbázis tartalma 16 millió közlemény, 2500 folyóirat, 39 ezer e-könyv és 330 ezer témaösszesítő lap. A ScienceDirect kezdetleges keresést lehetővé tesz az előfizetéssel nem rendelkezők számára is, de a közleményeket e nélkül nem tudjuk letölteni. A keresési találatokról részletes kimutatás és riport nem készíthető a rendszerben, tehát elsősorban olvasásra alkalmas az eszköz. Emellett kiemelhetjük még a folyamatos ajánlásokat (olyan üzenet, amelyet a beállított kutatási tématerületen történt változásokkal kapcsolatban kapunk, ha például egy új közleményt töltenek fel az adatbázisba), a hivatkozáskezelést (exportálható más hivatkozáskezelő programokba), a szakirodalom-keresést és a témafigyelést. Saját kutatásunkat is menedzselhetjük a rendszer segítségével, elmenthetjük olvasási előzményeinket, könnyen megoszthatunk adott cikket társainkkal, illetve több eszközről is elérhetjük a ScienceDirectet (remote access).

A tárgyalásokról szóló tájékoztatás szerint „ezenkívül 2019. második félévben 500 magyar levelező szerzős tanulmány open access megjelentetésére nyílik lehetőség”.[5]

A SciVal

A SciVal az Elsevier kutatástámogató programja, amely a Scopus citációs adatbázis és a ScienceDirect teljes szöveges adatbázis adatain alapul, és ezekre építi saját elemzői tevékenységeit a Big Data és üzleti analitikai eszközök segítségével. Jelenleg több mint 10 ezer kutatási és felsőoktatási intézmény tudományos tevékenységeinek adatait, legfontosabb kutatási témáit, partneri viszonyait és kutatástámogatásait gyűjti össze. Az eszköz a stratégiai döntéshozatalt segíti részletes és jól állítható elemzéseivel.

Kiket támogat?

–kutatóközpontokat – a kutatási teljesítmények monitorozását;

–befektetőket – a hatékony kutatások finanszírozását;

–szakpolitikai döntéshozókat (például tudományos rektorhelyettes) – a tudományos stratégia kialakítását;

–kutatás-fejlesztési fejlesztőket és kutatási adminisztrátorokat – a részletes adatszolgáltatást és riportkészítést;

–kutatókat – saját kutatási területük figyelését, a legújabb trendek követését, együttműködések kialakítását;

–intézetvezetőket – beosztottjaik teljesítményének figyelését;

–könyvtárosokat – a kutatók hatékony segítését, például témafigyelést;

–hallgatókat – könnyű szakirodalom-gyűjtést a láthatatlan kollégiumok szereplőinek meghatározásával (kit érdemes olvasni?);

–kutatási támogatások kezelőit, gazdasági vezetőket – az egyes projektek előrehaladásának, tudományos és gazdasági hatásának mérését.

A SciVal három területen nyújt szolgáltatásokat:

–Kutatástervezés:

•stratégiaalkotás;

•kutatók azonosítása és toborzása adott kutatási területen;

•partnerkapcsolatok kiépítése (meglévő kapcsolatok értékelése, potenciális partnerek felderítése);

•kutatási támogatási lehetőségek felismerése.

–Kutatástámogatás:

•szakirodalom-keresés, -feltérképezés és -olvasás, a legfontosabb művek áttekintése;

•együttműködések ösztönzése a kutatók között;

•elemzés, szintetizálás.

–Kutatásmegosztás:

•adatfeldolgozás és adatmenedzsment;

•kutatási eredmények közlése és terjesztése;

•kutatási eredmények hirdetése, kereskedés.

A programban található elemzési egységek:

–kutatóintézetek, felsőoktatási intézmények;

–kutatók és kutatói csoportok;

–országok;

–témák és témacsoportok;

–kutatási területek.

A programban elérhető modulok:

–Overview (áttekintés);

–Benchmarking (összevetés);

–Collaboration (együttműködés);

–Trends (trendek);

–Reporting (riportok);

–My SciVal (saját SciValom);

–Scopus.

Overview

Az elemzési egységek kutatási teljesítményének áttekintése, amelyet akár évekre visszamenőleg is vizsgálhatunk (dinamikus változáskövetés).

2. ábra: Hazai kutatási témák és interdiszciplinaritás.

Forrás: a szerzők szerkesztése a SciVal adatai és Balázs Zsuzsanna: A magyar egyetemeknek kevés esélyük van rá, hogy megelőzzék a rangsorban a Harvardot vagy az Oxfordot. Qubit, 2019. június 28. alapján

Az általános képet árnyalhatjuk 27 nagyobb tudományterület és 334 kisebb kutatási terület mentén. Az itt elérhető adatok a következők:

–tudományterületi megoszlás;

–top szerzők/intézmények;

–közlemények kategorizálása több változó alapján (például csak Q1-es, D1-es, top 5%, top 1% közlemények megjelenítése);

–hivatkozások kimutatása;

–kutatási támogatások feltérképezése;

–legnépszerűbb folyóiratcímek.

Benchmarking

Saját relatív erősségeinket és gyengeségeinket tudjuk felmérni más intézményekhez képest, vagy két, vagy több elemzési egységet hasonlíthatunk össze egymással különböző változók alapján. Rangsorkészítésre is alkalmas.

3. ábra: Néhány magyarországi egyetem közleményeinek száma éves bontásban a Scopus adatbázisában

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Collaborations

4. ábra: Társszerzőség országonként a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Meglévő teljesítményének értékelése és potenciális partnerek és együttműködések felderítése társszerzőség alapján.

Alapvetően a társszerzőségben megírt közlemények mentén mutatja meg további lehetőségeinket, ajánl nekünk intézményeket és potenciális együttműködési lehetőségeket. A partneri kapcsolatainkat rangsorolhatjuk is.

Trends

Adott kutatási terület felmérése a hivatkozások és a használat (milyen gyakran jelenik meg a területen újabb közlemény) alapján.

Ezzel a funckióval értékelhetjük a legjobban teljesítőket, a feltörekvő sztárokat és a kutatási terület legújabb irányvonalait is. A legfontosabb komponenseket szófelhő formájában külön is megtekinthetjük.

5. ábra: A Media, News, Journalism témával leggyakrabban foglalkozó folyóiratok neve és adott évben a közlemények száma

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Reporting

A kereséseink és elemzéseink ebben a modulban elmenthető riport formájában jelennek meg. Innen kinyerhetjük a szükséges adatokat különböző fájlformátumban, könnyen készíthetünk belőlük jól átlátható, illusztratív beszámolókat.

My SciVal

Kulcsszavak alapján itt adhatunk meg saját kutatási területeket vagy azonosítók alapján közlemény- vagy kutatói csoportokat, amelyeket később elemzéseinkhez használni kívánunk.

Scopus

A fül segítségével válthatunk a Scopus adatbázisra, amely a programok közötti könnyű átjárhatóságot biztosítja.

Felhasznált irodalom

Balázs Zsuzsanna: A magyar egyetemeknek kevés esélyük van rá, hogy megelőzzék a rangsorban a Harvardot vagy az Oxfordot. Qubit, 2019. június 28. Online: https://bit.ly/3h7aRGZ

Kálmán Attila: Tényleg levágták a magyar kutatókat a tudományos vérkeringésről? 24.hu, 2019. január 14. Online: https://bit.ly/38NfJMN

Kérdések és válaszok az Elsevier-tárgyalásokról. Online: https://bit.ly/3A0ZiYY

Posada, Alejandro: Preliminary Findings. Rent Seeking by Elsevier. The Knowledge Gap. 2017. szeptember 20. Online: https://bit.ly/3h68TGS

Mesélnek az adatok – magyar, német és osztrák kutatóintézetek tudománymetriai vizsgálata

Bevezetés

Az országok tudományos tevékenységeit elsősorban két nagyobb helyszín köti le, azok vagy a felsőoktatási intézmények oktatóitól és kutatóitól, vagy a kutatóhálózatok kutatóitól származnak. A legnagyobb különbséget a tevékenységek profiljában találjuk: míg az egyetemek elsődleges feladata az előállított tudás megosztása, tehát a hallgatók oktatása, addig a kutatók elsődleges profilja a tudományos kutatás és a kutatási eredmények közlése a társadalom kihívásaira válaszként. Korábbi fejezeteink elsősorban az egyetemekkel álltak kapcsolatban, jelen elemzés viszont a kutatóintézetek csoportjait mutatja be és veti össze. Legfőbb célunk, hogy képet adjunk a hazai társadalomtudományi kutatóműhelyekről, valamint azokat összevessük és párhuzamba állítsuk az osztrák és német műhelyekkel.

Az elemzések alapját adó adatokat a Scopus nemzetközi katalogizáló adatbázisokból, a kutatóintézetek tagjainak névlistáit pedig azok hivatalos honlapjáról nyertük ki 2019 februárjában. Habár mára a magyar kutatóintézetek helyzete részlegesen megváltozott a Magyar Tudományos Akadémia és az Innovációs és Technológiai Minisztérium tárgyalásainak nyomán, úgy véljük, érdemes a kutatóintézetek munkatársait publikációs teljesítményük szerint, objektív tudománymetriai aspektusból vizsgálni.

A vizsgálatba bevont kutatóintézetek általában lefedik a társadalomtudományi tudományágakat, igyekeztünk az egymással párhuzamba állíthatókat együtt, egymással összevetve is elemezni. A kutatóintézetek a következők:

–Eötvös Loránd Kutatási Hálózat (ELKH) (korábban Magyar Tudományos Akadémia [MTA]) kutatóintézetei:

•Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont (KRTK);

•Társadalomtudományi Kutatóközpont (TK).

–Max Planck (Németország) kutatóintézetek:

•Collective Goods (közjavak);

•Comparative Private Law (összehasonlító magánjog);

•Comparative Public Law (összehasonlító közjog);

•Demography (demográfia);

•European Legal History (európai jogtörténet);

•Foreign and International Criminal Law (nemzetközi büntetőjog);

•Human Development (emberi fejlődés);

•Innovation and Competition (innováció és verseny);

•Regulatory Procedural Law (eljárások joga és szabályozása);

•Religious and Ethnic Diversity (vallási és etnikai sokszínűség);

•Study of Societies (társadalmak tanulmányozása);

•Tax Law and Public Finance (adójog és közpénzügyek).

–Osztrák Tudományos Akadémia (Österreichische Akademie der Wissenschaften; ÖAW).

–Osztrák Gazdaságtudományi Intézet (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung; WIFO).

Fontos megjegyeznünk, hogy az egyes kutatóintézetek eltérő létszámmal, eltérő prioritásokkal és eltérő költségvetéssel rendelkeznek, ezért tudományos teljesítményük egymáshoz való hasonlítása csak részben és ezen kikötések figyelembevételével valósulhat meg.

A következő fejezetek a vizsgálatba bevont két magyar kutatóközpont mentén szerveződnek, először a TK, majd a KRTK elemzésére kerül sor, mindegyikhez hozzárendelve a német és osztrák hasonló tudományágakban tevékenykedő intézeteket. Az elemzések a Scopus nemzetközi adatbázisra épülnek a nemzetközi vonatkozásban, hazai vonatkozásban MTMT-alapú vizsgálatokat is végeztünk a magyar kutatók teljesítményéről.

A Társadalomtudományi Kutatóközpont vizsgálata

A Társadalomtudományi Kutatóközpont (TK) vizsgálatát mind a Scopus alapján, mind az MTMT alapján elvégeztük. A kutatóintézetek szintjén vizsgáltuk a következőket:

–Jogtudományi Intézet (TK JTI);

–Kisebbségkutató Intézet (TK KI);

–Politikatudományi Intézet (TK PTI);

–Szociológiai Intézet (TK SZI);

–Számítógépes Társadalomtudomány (TK Recens).

Az elemzésbe a Max Planck kutatóhálózat intézeteit és az Osztrák Tudományos Akadémia intézeteit vontuk be a nemzetközi kitekintés érdekében. A vizsgálatok eredményeit intézményi, tudományági és szerzői szinten is bemutatjuk.

A Scopus alapján végzett elemzések

A 6. ábrán a német Max Planck kutatóintézet társadalomtudományi kutatóközpontjainak kutatóit vizsgáljuk a Scopus adatbázisa alapján. A vizsgálatba 12 különböző kutatóközpontot vontunk be, amelyek mindegyike tematikusan szerveződött, és mindegyik lefedi a társadalomtudomány valamely tudományágát, különálló kutatási területét. Összesen 1054 kutatót találtunk a kutatóintézetek tagjainak listáján, közülük 567 fő (54%) rendelkezik a Scopusban szerzői profillal (tehát rendelkezik legalább 1 darab Scopus által indexált közleménnyel). Az egyes kutatóközpontok között mind létszámban, mind a publikációs teljesítmény alapján jelentős eltéréseket figyelhetünk meg.

6. ábra: A németországi Max Planck kutatóközpont kutatóinak scopusos hivatkozásai és H-indexe

Forrás: a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

A legnépesebb kutatóközpontok a Human Development (325 fő) és az Innovation and Competition (108 fő), míg a legkisebbek a European Legal History (35 fő) és a Tax Law and Public Finance (43 fő). A Scopusban profillal rendelkezők arányait tekintve a Demography központ emelkedik ki (82%), ezt követi a European Legal History (72%). A legkisebb arányokkal ilyen tekintetben a Tax Law and Public Finance központ (23%) és a Comparative Private Law központ (30%) rendelkezik. Kiemelkedő publikációs teljesítményt nyújtó kutató Pekka Martikainen (Demography), Gerd Gigerenzer (Human Development), Naftali Raz (Human Development) és Hal Caswell (Demography). Itt nagyon fontos megjegyezni, hogy az ELKH kutatóihoz hasonlóan a Max Planck kutatói esetében is a legtöbben felsőoktatási intézményekben is tanítanak és kutatnak. Ez a Max Planck esetében nemcsak európai országokra, hanem tengerentúli intézményekre is kihat, ezáltal egyfajta nemzetközi kutatói hálózatot is kialakítva.

7. ábra: A németországi Max Planck kutatóközpont publikációs teljesítménye tudományáganként

Forrás: a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

A szerzők publikációs teljesítményének leírása után érdemes a tudományágankénti összevetést is elvégeznünk. A 7. ábra ezt foglalja össze a Max Planck kutatói esetében úgy, hogy az egyes kutatóközpontok mentén határozza meg az eltérő tudományágakat. Ez alapján jelentős különbségeket figyelhetünk meg az összes publikációs teljesítmény tekintetében, láthatjuk, hogy a Human Development (325 fő) emelkedik ki 3889 darab közleménnyel, a rájuk érkező 127 844 darab hivatkozással. Ezt követi a Demography központ 1530 közleménnyel és 44 997 hivatkozással, majd a Collective Goods központ 866 közleménnyel és 27 296 hivatkozással. A legkisebb teljesítménnyel a Regulatory Procedural Law központ rendelkezik 58 közleménnyel és 127 hivatkozással, valamint a Tax Law and Public Finance központ 160 közleménnyel és 2197 hivatkozással.

Ezen a ponton természetesen figyelembe kell vennünk az adott tudományágra jellemző publikációs szokásokat, mert ezekre eltérő publikációs intenzitás, eltérő kutatói együttműködési és társszerzőségi adatok jellemzők. A másik ilyen pont pedig, hogy az abszolút teljesítményt nagyban befolyásolja a központok létszáma is, a nagyobb létszámmal rendelkező műhelyek általában több közleménnyel és ennélfogva több hivatkozással is rendelkeznek. Az egy közleményre jutó hivatkozások száma ezt az abszolút teljesítményekből kapott képet igyekszik árnyalni, így is sorrendet állítva a központok között. Az egy közleményre jutó hivatkozások száma általánosan elfogadott tudománymetriai indikátor a közlemények hatásának mérésére. Ebből láthatjuk, hogy a Study of Societies központ tűnik ki a következő értékkel: 37 hivatkozás/közlemény. Ezt követi a Human Development (33 hivatkozás/közlemény), majd a Collective Goods (32 hivatkozás/közlemény). A legkisebb arányokat a European Legal History központ (2 hivatkozás/közlemény) és a Regulatory Procedural Law központ (2 hivatkozás/közlemény) mutatja. 10 hivatkozás/közlemény alatti értékkel rendelkezik még a Foreign and International Criminal Law, a Comparative Private Law, valamint a Comparative Public Law központ. Itt szintén érdemes megjegyezni, hogy a természettudományokhoz közelebb álló, kvantitatív módszertant használó társadalomtudományi tudományágak (például szociológia, demográfia, fejlődés) sokkal dinamikusabban és nagyobb hivatkozási számokkal alakuló területek. Ezekre általában a nagyobb társszerzőségi szám is jellemző.

A 8. ábra a TK és az ÖAW publikációs teljesítményeit mutatja egymáshoz viszonyítva, 1997-től. Láthatjuk, hogy az összes Scopus által indexált közlemény tekintetében az ÖAW 1342 darabbal, a TK 730 darabbal rendelkezik, ami jelentős különbség. A Q1-es és D1-es magasan jegyzett publikációk tekintetében ez a különbség szintén megfigyelhető, 2017-ben az ÖAW 44 darab Q1-est, ebből 24 darab D1-est szerzett, míg a TK 18 darab Q1-essel és ebből 7 darab D1-essel követi. Azt viszont érdemes kiemelnünk, hogy az ÖAW esetében mind a Q1-es, mind a D1-es számában visszaesést láthatunk 2016 és 2017 között, a TK pedig kisebb növekedést mutat.

8. ábra: Az ÖAW Social Sciences and Austrian Centre for Digital Humanities és a Társadalomtudományi Kutatóközpont kutatóinak nevéhez fűződő minősített közlemények száma

Forrás: a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

A TK kutatóinak publikációs teljesítményét érdemes saját köreikben egymáshoz viszonyítva is áttekinteni. Két szerző emelkedik ki mind a H-index, mind a hivatkozási szám alapján. Közülük Smith Melanie Kay a TK SZI-nek, Számadó Szabolcs a TK Recens – Számítógépes Társadalomtudomány intézetének kutatója. Az ábrán kiemelkedő tudományos teljesítménnyel rendelkező kutatók (10 fő) közül 4 fő a TK SZI, 3 fő a TK Recens, 2 fő a TK PTI kutatója. Ebből kitűnik a szociológiai tudományok és a számítógépes társadalomtudomány dominanciája.

9. ábra: A Társadalomtudományi Kutatóközpont kutatóinak scopusos hivatkozásai és H-indexe

Forrás: a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

10. ábra: A Társadalomtudományi Kutatóközpont kutatóinak nevéhez fűződő összes, D1-es és Q1-es közlemény száma

Forrás: a SciVal és a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

A TK D1-es és Q1-es közleményeinek alakulását írja le a 10. ábra. A vizsgálatot összesen 166 szerző 730 darab Scopus által indexált közleményén végeztük el az 1997 és 2017 közötti időszakot tekintve. A Scopus által indexált publikációk összmennyiségében visszaesés történt 2016 (95 darab) és 2017 (87 darab) között. A D1-es közlemények számában szintén visszaesés történt: 2016-ban 8 darab, 2017-ben 7 darab volt. Azonban a Q1-es közleményeket tekintve növekedést láthatunk: 2016-ban 17 darab, 2017-ben 18 darab született. Láthatjuk, hogy a legnagyobb minőségi ugrás a közleményszámok esetében 2014 és 2015 között történt, ezt követően ezt a számot és növekedést sikerült fenntartani.

11. ábra: A Társadalomtudományi Kutatóközpont kutatóinak részvételével zajló nemzetközi együttműködések aránya a társpublikációk alapján

Forrás: a SciVal és a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

A 11. ábra a nemzetközi együttműködésben született közlemények arányát mutatja a teljes publikációs teljesítményhez képest. 1997-ben 11%, 2017-ben 20,7% volt ez az arány, ami összességében, ha a két végpontot tekintjük, nem mondható jelentős növekedésnek. A közbeeső évek viszont szignifikáns eltéréseket jeleznek, amelyek csúcspontja 2004 (37,5%) volt, míg a legalacsonyabb értéket 1999-ben érte el az arány (0%). A 2017. évi 20,7% egyébként megegyezik a 2004. évi adattal, a közbenső évek viszont ezeknél magasabb értékeket mutatnak (2015-ben 24,7%, 2016-ban 32,6%).

12. ábra: Társadalomtudományi közlemények száma

Forrás: a SciVal és a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

A 12. ábra néhány magyar felsőoktatási intézmény társadalomtudományi közleményeit mutatja, amelyekhez hasonlíthatjuk a TK teljesítményét is 1997 és 2017 között. Láthatjuk, hogy a legalacsonyabb közleményszámokkal a TK rendelkezik, és ez a tendencia évről évre egyre markánsabbá válik az egyetemek javára.

Mindegyik intézmény növekvő trendet mutat, ezek közül jelentős a 2016 és 2017 közötti növekedés a Budapesti Corvinus Egyetem (BCE; 2016: 86 darab; 2017: 101 darab) és az Eötvös Loránd Tudományegyetem (ELTE; 2016: 161 darab; 2017: 211 darab) körében.

Az TK és a hazai felsőoktatási intézmények publikációs teljesítményének összevetését a 13. ábra foglalja össze. Ez a vizsgálat arról ad képet, hogy a magyar egyetemek milyen kutatási potenciállal és eredményekkel rendelkeznek az elsődlegesen kutatási feladatokat ellátó Eötvös Loránd Kutatási Hálózathoz képest.

Láthatjuk, hogy a vizsgálatba bevont intézmények 5 klasztert alkotnak a közlemények és hivatkozások száma szerint. Az elemzésben 166 kutató 730 darab Scopus által indexált közleményét vettük számításba, 1997 és 2017 között. A legkiemelkedőbb intézmény a Közép-európai Egyetem (KEE) 1561 közleménnyel és 15 470 hivatkozással. A második csoport is egyetlen intézményt, az ELTE-t foglalja magában (1607 közlemény, 10 067 hivatkozás). A harmadik csoportba szintén egy egyetem került, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem (BME) 962 közleménnyel és 5797 hivatkozással. A negyedik csoportban 5 intézményt találunk, ezek a BCE (661 közlemény; 2953 hivatkozás), a Szegedi Tudományegyetem (SZTE, 660 közlemény; 4296 hivatkozás), a Debreceni Egyetem (DE, 560 közlemény; 2401 hivatkozás), a TK (532 közlemény; 2543 hivatkozás), valamint a Pécsi Tudományegyetem (PTE, 503 közlemény; 3151 hivatkozás). A legalsó klaszterbe három intézmény tartozik, ezek a Pázmány Péter Katolikus Egyetem (PPKE, 191 közlemény; 291 hivatkozás), a Miskolci Egyetem (ME, 176 közlemény; 456 hivatkozás) és a Budapesti Gazdasági Egyetem (BGE, 41 közlemény; 71 hivatkozás). Jól kirajzolódik tehát, hogy Magyarországon az egyetemeken is jelentős tudományos munka folyik, amely révén adott esetben a szabályozásoknak köszönhetően megelőzik az ELKH kutatóközpontjainak teljesítményét is.

13. ábra: Társadalomtudományi közlemények és a rájuk érkezett hivatkozások száma az egyes intézményeknél 1997 és 2017 között

Forrás: a SciVal és a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

Az MTMT alapján végzett elemzések

A Scopus-alapú összevetések után az MTMT-adatbázis alapján is elemzéseket készítettünk a magyar vonatkozásokról.

14. ábra: A Társadalomtudományi Kutatóközpont intézeteinek publikációs teljesítménye 2012 és 2018 között az MTMT alapján

Forrás: az MTMT adatai alapján a szerzők szerkesztése

A 14. ábra azt írja le, hogy 2012 és 2018 között az MTMT-adatbázisban rögzített közlemények száma hogyan alakult az egyes ELKH-kutatóintézetek tekintetében. Láthatjuk, hogy számosságban még a jogtudományi közleményekből van a legtöbb, de erőteljes visszaeső tendenciát is észrevehetünk. A kutatóintézetek közül 2016 óta a TK SZI és a TK Recens szociológiai és számítógépes társadalomtudományi kutatóintézetek munkája növekszik, a további műhelyek a közleményszámok alapján visszaesést vagy stagnálást mutatnak. Ez azért is fontos, mert a Scopus-alapú elemzésben is a TK SZI és a TK Recens térnyerését láthattuk, különösen a szerzők egyéni szintjének összevetésekor. A legtöbb kiemelkedő publikációs teljesítményű kutatót ezen intézetek adják a magyar társadalomtudományi kutatásokban. A jogtudomány vezetése a Scopus-alapú vizsgálat során eltűnik, amiből arra következtethetünk, hogy a kutatók a magyar és nem indexált közlemények publikálásában aktívabbak.

A 15. ábra az MTMT-alapú teljesítményértékelés tudományági vonatkozásait foglalja össze a TK kutatóműhelyeinek és magyar felsőoktatási intézmények karainak tekintetében. A mérés alapja az egy közleményre jutó hivatkozások száma. Az egyes tudományágak megoszlásai a következők: 7 csoport az állam- és jogtudományok, 4 csoport a szociológiai, politika- és egyéb tudományok, 1 csoport a szociológiai tudományok, 1 csoport a kisebbségkutatás, valamint 1 csoport a politikatudományok tudományágában releváns. Láthatjuk, hogy a legjobb eredményt (1,375 hivatkozás/közlemény) a BCE Társadalomtudományi Kara érte el, majd ezt követi a TK PTI (1,350 hivatkozás/közlemény), harmadik helyen pedig a TK SZI áll (1,170 hivatkozás/közlemény). A gyengébb teljesítményeket ilyen tekintetben az állam- és jogtudományi karok és központ érte el, ezek közül viszont kiemelkedik a DE Állam- és Jogtudományi Kar (1,150 hivatkozás/közlemény), valamint a TK JTI (1,029 hivatkozás/közlemény).

15. ábra: Egyes intézmények esetében az egy közleményre jutó idézések és említések száma 2012 és 2018 között az MTMT alapján

Forrás: az MTMT adatai alapján a szerzők szerkesztése

Az ELKH műhelyei közül a leggyengébb teljesítményt a TK KI érte el, 0,873 hivatkozás/közlemény értékkel. Ezekből az adatokból láthatjuk, hogy habár a felsőoktatási intézményekben is jelentős kutatói potenciál van, a hivatkozási számok tekintetében az ELKH tagjai előtérbe kerülnek. Ez a tudományos hatást és a megjelenő közlemények elért impaktját is mutatja, amelyek szintén az ELKH javára dőlnek el, kivéve a BCE-t, amely a magyar társadalomtudományi képzés zászlóshajója.

A publikációs teljesítmények tudományági vonatkozását vizsgálhatjuk az összes megjelent közlemény és a rájuk érkező nyilvános idézések számának összevetésével is. Ennek eredményeit írja le a 16. ábra. Jól láthatjuk, hogy 4 intézmény emelkedik ki ezek alapján. A BCE Társadalomtudományi Kara a hivatkozások számában dominál (3296 közlemény, 4520 hivatkozás), a PPKE Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kara a közlemények számában tűnik ki (5884 közlemény, 3105 hivatkozás). Ezeken kívül az ELTE Állam- és Jogtudományi Kar (4937 közlemény, 3909 hivatkozás) és a PPKE Jog- és Államtudományi (3621 közlemény, 2821 hivatkozás) eredményeit említhetjük.

16. ábra: Közlemények és a rájuk érkezett nyilvános idézések és említések száma egyes intézményenként 2012 és 2018 között az MTMT alapján

Forrás: az MTMT adatai alapján a szerzők szerkesztése

A többi intézmény hasonló, egységes képet mutat, ideértve a TK műhelyeit is. Közöttük a TK JTI vezet (1859 közlemény, 1912 hivatkozás), majd ezt követi a TK SZI (1574 közlemény, 1841 hivatkozás). A TK Politikatudományi Intézet 1115 közleménnyel és 1505 hivatkozással, a TK KI pedig 965 közleménnyel és 842 hivatkozással rendelkezik. Természetesen az abszolút teljesítmények nagyban függnek a karok és műhelyek kutatóinak létszámától, valamint attól is, hogy egyes szerzők hova számolták el megjelenő közleményeiket abban az esetben, ha az ELKH-ban és valamely felsőoktatási intézményben is alkalmazottak.

A Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont vizsgálata

A TK után a KRTK kutatóinak teljesítményét is vizsgáljuk. Itt a WIFO osztrák kutatóközpont adja a nemzetközi összehasonlítási alapot. A KRTK három intézetét külön-külön is elemezzük a Scopus alapján, ami sokkal árnyaltabb képet rajzol.

17. ábra: Az osztrák WIFO és a Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont kutatóinak scopusos hivatkozásai és H-indexe

Forrás: a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

A 17. ábrán a Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont és az osztrák WIFO kutatói publikációs teljesítményét láthatjuk. Az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat oldaláról a 184 fő közül 151, az osztrák intézmény esetében a 104 főből 69 kerülhetett a Scopus-alapú vizsgálatba. Láthatjuk, hogy a legjobb publikációs teljesítménnyel rendelkező szerzők között nagyobb számban találunk osztrák kutatókat, míg a magyarok körében a KRTK Közgazdaságtudományi Intézetének (KRTK KTI) kutatói emelkednek ki. A legjobbak listáján találunk még 2 főt a KRTK Regionális Kutatások Intézetéből (KRTK RKI), míg a KRTK Világgazdasági Intézetének (KRTK VGI) szerzői mutatják a legkisebb publikációs teljesítményt.

A 18. ábra a 17. ábrán látott publikációs teljesítményt mutatja csak a magyar szerzők vonatkozásában. Jól kitűnik a KRTK egyes intézetei közötti különbség: míg a KRTK KTI dominál, addig a KRTK VGI szerzőinek köréből egyetlen kutatót emelhetünk ki.

18. ábra: A Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont kutatóinak scopusos hivatkozásai és H-indexe

Forrás: a Scopus adatai alapján a szerzők szerkesztése

Összefoglalás és következtetések

Eddigi írásaink elsősorban a felsőoktatási intézményekben folyó tudományos és kutatói tevékenységről szóltak, azok eredményeit vetették össze. Jelen tanulmány ezen változtatva más aspektusból tekint a kutatói tevékenységre, hiszen elsődlegesen a tudományos akadémiák kutatóintézeteinek profiljában meghatározó a kutatói munkavégzés. Az eredményeket nemzetközi és hazai dimenziókban, szerzői és intézményi szinteken végeztük a Scopus és a Magyar Tudományos Művek Tára adatbázisai alapján. Az így kapott empirikus eredmények érdekes összefüggéseket mutatnak, amelyek jól használhatók tudományszervezési célokra is.

Jelen tanulmány legfőbb célja, hogy a Társadalomtudományi Kutatóközpont és a Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont tudományos teljesítményéről adjon képet. A német Max Planck, az Osztrák Tudományos Akadémia és Austrian Institute of Economic Research (WIFO) intézetekkel való összevetésből kitűnik, hogy a magyar kutatóintézetek minden tudományágban jelentős lemaradásokkal és eltérő, visszaeső tendenciákkal rendelkeznek. A Scopus-alapú vizsgálatok lehetőséget adnak a nemzetközileg is magasan jegyzett közlemények áttekintésére, a rájuk érkező hivatkozások összevetése pedig tudományos hatásuk mérésére. Láthatjuk, hogy ezekben is egészen eltérő dinamikával szerepelnek a magyar kutatóintézetek.

A Társadalomtudományi Kutatóközpont esetében érdemes kiemelnünk, hogy a TK SZI (szociológia) és a TK Recens (számítógépes társadalomtudomány) mind nemzetközi, mind hazai szinten feltörekvőben van, a hazai műhelyek között pedig ezek azok, amelyek növekvő tendenciát mutatnak. A TK JTI (jogtudományok) jól láthatóan az összes közleményszám tekintetében a hazai mérések alapját adó MTMT-adatbázisban abszolút mértékében vezető szerepet tölt be, de visszaesést figyelhetünk meg. Érdekes összefüggéseket mutatnak azok az eredmények is, amelyek a hazai felsőoktatási intézmények kutatási kapacitásainak dominanciájára világítanak rá a kutatóintézetek ellenében.

A Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont esetében az Austrian Institute of Economic Research intézettel való összehasonlítás hozta a legszembeötlőbb eredményeket. Itt is az osztrák kutatók publikációs teljesítményének elsőbbségét olvashatjuk ki az adatokból. A Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont három önálló intézete közül a KRTK KTI (közgazdasági) emelkedik ki, ezt követi a KRTK RTI (regionális), majd a KRTK VGI (világgazdasági).

Javaslatként fogalmazhatjuk meg a következőket. A német és osztrák intézmények kutatási területeit érdemes áttekintenünk, és az ott sikeresen működő, aktív kutatási témákban tudatosan jelen lenni magyar kutatóként. A német és osztrák kutatókkal érdemes minél aktívabb és erősebb kutatási együttműködéseket kialakítani akár különböző konkrét kutatási projektek keretében is. A német Max Planck kutatói számos egyetemen oktatnak nemcsak Németországban, hanem világszerte. Ott ez aktívan működő és hatékony rendszer, amelyet a TK és a KRTK kutatóinak is szükséges lenne áttekinteniük.[6]

Nemzetközi kapcsolatokkal is foglalkozó egyetemek publikációs témáinak vizsgálata

Bevezetés

Napjainkban sokféle nemzetközi egyetemi rangsor létezik. Némelyek csak egyes tudományterületeket, mások képzéstípusokat értékelnek. A legelterjedtebbek a táblázatos megoldások. Nemzetközi táblás értékelést ad például a QS-, a THE-,[7] az ARWU-[8] és a Leiden-rangsor[9] is.

QS World University Rankings

A QS World University Rankings (QS) egyetemi rangsort a brit Quacquarelli Symonds cég állítja össze minden évben 2004 óta. 2004 és 2009 között a Times Higher Education (THE) céggel közös listát készítettek. Azt követően a két brit vállalat önálló listával jelentkezik.

A 2014-es rangsor módszertana szerint az alábbi tényezőket vették figyelembe az oktatási intézmények sorrendjének meghatározásakor.

3. táblázat: A QS World University Rankings módszertana

Kategória

Mutató

Súly (%)

A kutatók és oktatók körében kitöltött globális kérdőív

Kutatók értékelése az intézmény
elismertségéről

40

A tanítás iránti elkötelezettség mérése

Oktató/hallgató arány

20

Kutatási hatás (impaktfaktor) mérése

Oktatók idézettségei

20

A végzett hallgatók munkaerőpiaci értékelése

Munkaadó elismertsége

10

A hallgatói közösség sokszínűségének mérése

Nemzetközi hallgatók aránya

5

Az oktatói közösség sokszínűségének mérése

Nemzetközi oktatók aránya

5

Forrás: a QS World University Rankings. Methodology alapján a szerzők szerkesztése

A QS rangsora a hivatkozási értékek számolásában és a kutatói reputáció mérésében 2004 és 2007 között a Web of Science (WoS) nemzetközi katalogizáló adatbázisát használta, ezt követően váltottak az Elsevier tulajdonában álló Scopus adatbázisra.

A QS-rangsorok két alaptípusra bonthatók: általános és szakterületi. A tématerületi vizsgálathoz 10 intézményt vontunk be, amelyek a QS-szakterületi listán jól szerepelnek:

–hármat az Egyesült Királyságból (SOAS University of London, University of Essex, University of Edinburgh);

–kettőt Hollandiából (University of Amsterdam, Leiden University);

–egyet Franciaországból (Sciences Po), Svájcból (ETH Zurich – Swiss Federal Institute of Technology), Olaszországból (European University Institute), Dániából (University of Copenhagen) és Magyarországról (Central European University).

4. táblázat: Néhány, a nemzetközi kapcsolatok területén is listás egyetem jellemző rangsoradata 2019-ben

Sor-szám

Egyetem

Ország

QS

THE

ARWU

Politics and
International
Studies
szakterület

Általános

1.

Sciences Po

Franciaország

3.

242.

401–500.

2.

SOAS University of London

Egyesült Királyság

23.

309.

401–500.

3.

University of Amsterdam

Hollandia

26.

64.

62.

101–150.

4.

Leiden University

Hollandia

29.

118.

67.

82.

5.

ETH Zurich – Swiss Federal Institute of Technology

Svájc

31.

6.

13.

19.

6.

University of Essex

Egyesült Királyság

33.

370.

251–300.

501–600.

7.

European University Institute

Olaszország

35.

8.

University of Copenhagen

Dánia

38.

72.

101.

26.

9.

University of Edinburgh

Egyesült Királyság

40.

20.

30.

31.

10.

Central European University

Magyarország

41.

11.

University of Warwick

Egyesült Királyság

42.

62.

77.

101–150.

12.

University College London

Egyesült Királyság

45.

8.

15.

15.

13.

KU Leuven

Belgium

49.

80.

45.

85.

14.

Aarhus University

Dánia

51–100.

145.

115.

60.

15.

University of Durham

Egyesült Királyság

51–100.

78.

133.

201–300.

16.

Humboldt-Universität zu Berlin

Németország

51–100.

17.

Lomonosov Moscow State University

Oroszország

51–100.

84.

189.

87.

18.

LUISS University

Olaszország

51–100.

19.

Lund University

Svédország

51–100.

92.

96.

101–150.

20.

Moscow State Institute of International Relations

Oroszország

51–100.

366.

Forrás: a QS World University Rankings, a Times Higher Education (THE) és az Academic Ranking of World Universities (ARWU) alapján a szerzők szerkesztése

Az első 10 vizsgált egyetemről elmondható, hogy 2009 és 2018 között a nemzetközi kapcsolatok területén több mint 450 darab Scopus által indexált közleményt írtak az intézmény kutatói.

A vizsgált intézményekben dolgozó kutatók 1078 tématerületen publikáltak 2009 és 2018 között. Egy közlemény, egy szerző több tématerületben is szerepelhet! Minden téma 3 kulcsszóval (például „Terrorism; Violence; Suicide attacks”) és egyedi azonosítóval (például T.3605) rendelkezik. A témák nemzetközi hatásuk alapján 5 kategóriába sorolhatók:

1.Top 1%, amely magában foglalja azokat a témákat, amelyek a nemzetközi kapcsolatok területén a legolvasottabbak és az adott tudományos diskurzusban a legidézettebbek. Esetünkben nincs ilyen téma.

2.Top 5%, amelyhez tartozik az előbb említett top 1%-os kategória, továbbá minden további nagyon jelentős tématerület, amelynek nemzetközi hatása jelentősen meghaladja az átlagot. A vizsgált intézményeknél összesen 14 ilyen tématerületet mutat a SciVal (lásd a 2. mellékletet).

3.Top 10%, amelyben benne van az előző top 5%-os kategória, és ez kiegészül a gyakran idézett területekkel. Összesen 40 tématerületet találhatunk a vizsgált intézményeknél (lásd a 2. mellékletet).

4.Top 50%, amelyhez tartozik az előző top 10%-os kategória, és ez kiegészül további 360 témával. Ezek a tématerületek is lehetnek jelentősebbek, de kisebb érdeklődést tudnak kiváltani nemzetközi szinten.

5.Egyéb témáknak nevezünk minden olyan tématerületet, amelyek jelenleg kevésbé olvasottak, alig idézettek, de megjelennek a nemzetközileg jegyzett folyóiratokban és könyvekben. Ilyen tématerület 678 darab volt 2009 és 2018 között a vizsgált intézményeknél.

A vizsgált intézmények kutatói 9071, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (University of Public Service – Ludovika, UPS, NKE) és jogelődjeiben 23 darab közleményt írtak 2009 és 2018 között ebben a tudományos témakörben. A közlemények absztraktja minden esetben elérhető a Scopusban, a teljes tartalom pedig előfizetéssel letölthető a kiadók oldaláról. A közlemények hatodát (1521 darab) a University of Amsterdam, nyolcadát a Leiden University (1107 darab) és a University of Edinburgh (1071 darab) oktatói írták.

A közlemények 15%-a (1386 darab) a top 5% kategóriába, 14%-a (1311 darab) a top 10%-hoz tartozik. A publikációk 50%-a (4498 darab) a top 50%-ban található, a fennmaradó 21% (1876 darab) az egyéb közlemények közé sorolható.

A top 5%-os és top 10%-os szinten az összes vizsgált intézménynél írtak legalább egy közleményt. Egyéb témák nagy aránya (26, illetve 25%) a University of Edinburgh és a Sciences Po intézetről mondható el.

5. táblázat: A nemzetközileg jegyzett intézmények és az NKE publikációinak száma tématerületi kategóriánként

Intézmény neve

Top
1%

Top 5%
(top 1% nélkül)

Top 10%
(top 5% nélkül)

Top 50%
(top 10% nélkül)

Egyéb
témák

Összesen
(db)

University of Amsterdam

0

301

195

766

259

1521

Leiden University

0

146

172

539

250

1107

University of Edinburgh

0

97

89

609

276

1071

European University Institute

0

179

129

511

176

995

University of Copenhagen

0

108

180

464

228

980

SOAS University of London

0

41

90

543

212

886

Sciences Po

0

126

110

385

210

831

University
of Essex

0

144

168

284

95

691

Swiss Federal Institute of Technology Zurich

0

140

107

185

80

512

Central European University

0

98

70

200

86

454

University of Public Service – Ludovika

0

6

1

12

4

23

Összesen

0

1386

1311

4498

1876

9071

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

19. ábra: Közlemények aránya a témák nemzetközi hatása szerint 2009 és 2018 között

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Összefoglalás és következtetések

Az NKE-s kutatók számára fontos tudni, hogy egy adott területen melyek a nemzetközileg legrangosabb intézmények, és ott melyek a legnépszerűbb kutatási témák. Közös publikálás a QS által listázott egyetem oktatóival akkor lehetséges, ha az adott téma szakirodalmát megismerjük. Ebben segíthet a legnagyobb kiadók teljes szövegű közlemény-adatbázisainak használata és olvasása:

–Elsevier (elérhető: www.sciencedirect.com/);

–Springer (elérhető: https://link.springer.com/);

–Taylor & Francis (elérhető: www.tandfonline.com/);

–Wiley (elérhető: https://onlinelibrary.wiley.com/);

–SAGE[10] (elérhető: https://us.sagepub.com/en-us/nam/home).

A publikálásra benyújtott közlemények egy részét megjelentetik, másik részét elutasítják a folyóiratok. Az elutasítások egyik fő oka, hogy a benyújtott kéziratok témái az adott folyóirat által közölni kívánt tudomány- és tématerületek szempontjából nem relevánsak, még akkor sem, ha maguk a benyújtott közlemények kiválóak a maguk területén. A közlemények témájához jól illeszkedő folyóiratokba való beküldéssel – a legtöbb esetben – elkerülhető ez a probléma. Egy olyan informatikai rendszer, amely képes arra, hogy olyan folyóiratokat javasoljon, amelyekben hasonló cikkeket tettek közzé, segíthet a szerzőknek annak eldöntésében, hogy hova adják be a közleményeiket. Ezek a folyóirat-kereső rendszerek a legtöbb esetben szabadon elérhető online szolgáltatások. Példa folyóirat-ajánló rendszerekre:

–Elsevier Journal Finder (elérhető: https://journalfinder.elsevier.com/)

–Springer Journal Suggester (elérhető: https://journalsuggester.springer.com/)

–Wiley Journal Finder Beta (elérhető: https://journalfinder.wiley.com/search?type=match)

–Edanz Journal Selector (elérhető: www.edanzediting.com/journal-selector)

–Welcome to Jane (Journal/Author Name Estimator) (elérhető: http://jane.biosemantics.org/)

–JournalGuide (elérhető: www.journalguide.com/)

–IEEE Publication Recommender (elérhető: http://publication-recommender.ieee.org/home)

A legtöbb folyóirat-ajánló rendszernek angol címre és absztraktra van szüksége.

A közlemények írásánál célszerű figyelembe venni a nemzetközi trendeket és az adott terület jelentősebb intézményeinek publikációs témáit. A top 5% és a top 10% tématerületen végzett kutatás és közleményírás magas hivatkozási számmal kecsegtet, ami hosszabb távon nemzetközi ismertséghez vezethet.

Felhasznált irodalom

Academic Ranking of World Universities (ARWU). Online: www.shanghairanking.com/

QS World University Rankings. Methodology. Online: www.topuniversities.com/qs-world-university-
rankings/methodology

QS World University Rankings. Online: www.topuniversities.com/qs-world-university-rankings

Times Higher Education (THE). Online: www.timeshighereducation.com/world-university-rankings

Jogtudománnyal is foglalkozó egyetemek publikációs témáinak vizsgálata a nemzetközi hatásuk alapján
2009 és 2018 között

Bevezetés

Napjainkban sokféle nemzetközi egyetemi rangsor létezik. Némelyek csak egyes tudományterületeket, mások képzéstípusokat értékelnek. A legelterjedtebbek a táblázatos megoldások, amelyek táblákat állítanak össze, szemléltetve a helyezéseket. Nemzetközi táblás értékelést ad például a QS-, a THE-, az ARWU- és a Leiden-rangsor is. Az előző fejezetben a QS-t néztük meg alaposabban, most a THE kerül górcső alá.

A Times-ranglistamelléklet

A Times ranglistamellékletét (Times Higher Education – THE) először 2004-ben publikálták a britek. A THE több indikátorra épülő eljárással készül, 5 kategóriába rendezve összesen 13 mutatót használ, az objektív adatokat kiegészítették közvélemény-kutatási eredményekkel is.

6. táblázat: A World University Rankings, Times Higher Education (THE) módszertana

Kategória

Mutató

Súly (%)

Gazdasági aktivitás,
innováció

Ipari kutatási bevételek

2,5

Nemzetközi vonzerő

A külföldi oktatók aránya

2,5

A külföldi hallgatók aránya

2,5

Külföldi társszerzős cikkek

2,5

Oktatás

Az oktatás hírneve

15,0

PhD-fokozatúak aránya

6,0

Oktató-hallgató arány

4,5

PhD-bachelor (BA) arány

2,25

Akadémiai bevétel

2,25

Kutatás

A kutatás hírneve

18,0

Kutatási bevétel

6,0

Oktatók és kutatók publikációi

6,0

Idézettség

Idézettségi hatás

30,0

Forrás: a World University Rankings, Times Higher Education (THE) alapján a szerzők szerkesztése

2014 novemberében reformokat eszközöltek. Az intézményekre vonatkozó adatok gyűjtésében elmélyítették a kapcsolatot a Web of Science-szel (WoS), és kiegészítették az adatgyűjtést a Scopus adatbázissal (kutatási publikációk, kritériumok).

A tématerületi vizsgálathoz 10 intézményt vontunk be, amelyek a THE-listán szerepelnek:

–kettőt Belgiumból (KU Leuven, Ghent University);

–egyet Franciaországból (CNRS, amely tudományos központ);

–hármat az Egyesült Királyságból (The London School of Economics and Political Science, University of Edinburgh, King’s College London);

–és négyet Hollandiából (University of Amsterdam, Leiden University, Utrecht University, Tilburg University).

7. táblázat: Néhány, a jogtudomány területén is listás egyetem jellemző adata 2019-ben

Sorszám

Egyetem neve

THE-
helyezés

Pontszámok

Rangsorképző

Összesen

Oktatás

Kutatás

Hivat-
kozások

Külső
bevételek

Nemzetközi kilátások

Teljes hallgatói létszám (fő)

Egy oktatóra jutó hallgató

Nemzetközi hallgatók aránya (%)

1.

The London School of Economics and Political Science

27.

81,3

69,0

83,0

92,8

35,1

93,2

10 570

12,1

71%

2.

University of Edinburgh

30.

79,4

67,3

74,1

96,4

38,9

93,8

29 433

12,8

41%

3.

Kingʾs College London

36.

75,7

61,3

68,5

94,8

45,6

95,6

26 057

12,5

44%

4.

KU Leuven

45.

73,2

58,7

73,9

85,3

99,3

71,8

45 049

36,3

15%

5.

University of Amsterdam

62.

68,1

48,0

63,4

91,2

45,3

82,0

26 723

13,5

18%

6.

Leiden University

67.

66,7

48,3

65,0

83,1

72,7

79,4

28 741

18,7

16%

7.

Utrecht University

75.

64,7

44,1

61,2

88,4

65,3

65,5

31 833

14,2

9%

8.

Ghent University

123.

59,7

43,3

55,5

78,4

80,9

59,5

38 080

37,0

10%

9.

Tilburg University

201–250.

50,1–53,7

36,8

48,8

62,1

55,9

78,2

8 033

21,4

15%

10.

CNRS (Nemzeti Tudományos Kutatási Központ)

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

11.

University of Public Service – Ludovika

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

Forrás: a World University Rankings, Times Higher Education (THE) alapján a szerzők szerkesztése

Mindegyik intézményről elmondható, hogy 2009 és 2018 között a jogtudomány területén több mint 500 Scopus által indexált közleményt írtak az ott dolgozó kutatók.

8. táblázat: A legtöbb Scopus által indexált, jogtudományi publikációval rendelkező európai intézmény, 2009 és 2018 közötti adatok alapján

Sor-szám

Intézmény

Közlemények
száma (db)

Megtekintések
száma (db)

Tudomány-
területre
súlyozott
hivatkozási hatás

Hivatkozások száma (db)

1.

University of Oxford

1 407

18 816

1,70

12 371

2.

University of Cambridge

1 277

20 613

1,83

14 130

3.

University College London

846

13 773

1,55

7 428

4.

The London School of Economics and Political Science

827

12 275

1,71

8 650

5.

University of Amsterdam

810

10 971

1,41

5 572

6.

King’s College London

799

10 385

1,18

5 035

7.

Utrecht University

668

11 581

1,47

5 593

8.

CNRS

661

10 743

1,05

4 059

9.

KU Leuven

616

11 203

1,37

4 603

10.

University of Edinburgh

605

10 031

1,48

4 301

11.

Leiden University

598

8 127

1,25

4 059

12.

Tilburg University

583

9 279

1,20

3 712

13.

Ghent University

560

10 906

1,39

4 523

14.

University of Manchester

543

10 224

1,74

4 408

15.

Vrije Universiteit Amsterdam

512

10 323

1,67

5 104

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

A vizsgált intézményekben dolgozó kutatók 1118 tématerületen publikáltak 2009 és 2018 között. Egy közlemény, egy szerző több tématerületben is szerepelhet! Minden téma 3 kulcsszóval (például „Offense; Crime; Crime hot”) és egyedi azonosítóval (például T.2575) rendelkezik. A témák nemzetközi hatásuk alapján 5 kategóriába sorolhatók:

1.Top 1%, amely magában foglalja azokat a témákat, amelyek a jog területén a legolvasottabbak és az adott tudományos diskurzusban a legidézettebbek. Esetünkben három ilyen tématerület van ezen a területen:

•az „Economy; Industry; Sharing economy”;

•a „Highway accidents; Accidents; Crash prediction”; és

•a „Research; Visualization; Bibliographic coupling”.

2.Top 5%, amelyhez tartozik az előbb említett top 1%-os kategória, továbbá minden nagyon jelentős tématerület, amelynek nemzetközi hatása jelentősen meghaladja az átlagot. A vizsgált intézményeknél összesen 26 ilyen tématerületet mutat a SciVal (lásd a 3. mellékletet).

3.Top 10%, amelyben benne van az előző top 5%-os kategória, és ez kiegészül a gyakran idézett területekkel. Összesen 62 tématerületet találhatunk a vizsgált intézményeknél (lásd a 3. mellékletet).

4.Top 50%, amelyhez tartozik az előző top 10%-os kategória, és ez kiegészül további 417 témával. Ezek a tématerületek is lehetnek jelentősebbek, de kisebb érdeklődést tudnak kiváltani nemzetközi szinten.

5.Egyéb témáknak nevezünk minden olyan tématerületet, amelyek jelenleg kevésbé olvasottak, alig idézettek, de megjelennek a nemzetközileg jegyzett folyóiratokban és könyvekben. Ilyen tématerület 639 darab volt 2009 és 2018 között a vizsgált intézményeknél.

9. táblázat: A nemzetközileg jegyzett jogi intézmények és az NKE publikációinak száma tématerületi kategóriánként

Intézmény neve

Top 1%

Top 5%
(top 1%
nélkül)

Top 10%
(top 5%
nélkül)

Top 50%
(top 10%
nélkül)

Egyéb
témák

Összesen
(db)

University of Amsterdam

59

163

147

890

276

1 535

King’s College London

5

109

189

785

287

1 375

The London School of Economics and Political Science

3

120

127

797

259

1 306

CNRS

13

179

98

487

357

1 134

KU Leuven

49

184

95

528

258

1 114

Leiden University

36

139

130

543

244

1 092

Utrecht University

12

139

125

577

179

1 032

University of Edinburgh

1

63

96

487

214

861

Ghent University

2

109

100

469

176

856

Tilburg University

1

68

97

474

159

799

University of Public Service – Ludovika

0

0

1

17

8

26

Összesen

181

1 273

1 205

6 054

2 417

11 130

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

A vizsgált intézmények kutatói 11 104 közleményt írtak, a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen (University of Public Service – Ludovika, UPS, NKE) és jogelődjeiben 26-ot 2009 és 2018 között ezen a tudományos területen. A közlemények absztraktja minden esetben elérhető a Scopusban, a teljes tartalom előfizetéssel letölthető a kiadók oldaláról. A közlemények hetedét (1535 darab) a University of Amsterdam, nyolcadát a King’s College London (1375 darab) és a The London School of Economics and Political Science (1306 darab) oktatói írták.

20. ábra: Közlemények aránya a témák nemzetközi hatása szerint 2009 és 2018 között

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

A közlemények 2%-a (181 darab) a top 1% kategóriába, 11–11%-a (1273 és 1205 darab) a top 5, illetve a top 10%-hoz tartozik. A publikációk 54%-a (6054 darab) a top 50%-ban található, a fennmaradó 22% (2417 darab) az egyéb közlemények közé sorolható.

A top 1%-os, top 5%-os és top 10%-os szinten az összes vizsgált intézménynél írtak legalább egy közleményt. Az egyéb témák nagy aránya (31%) a CNRS és az NKE oktatóinak publikációs tevékenységéről mondható el.

Összefoglalás és következtetések

A kutatók számára fontos tudni, hogy egy adott területen melyek a nemzetközileg legrangosabb intézmények, és ott melyek a legnépszerűbb kutatási témák. Közös publikálás a THE által listázott egyetem oktatóival akkor lehetséges, ha az adott témák szakirodalmát megismerjük. Ebben segíthet a legnagyobb kiadók teljes szövegű közlemény-adatbázisainak használata és olvasása:

–Elsevier (elérhető: www.sciencedirect.com/);

–Springer (elérhető: https://link.springer.com/);

–Taylor & Francis (elérhető: www.tandfonline.com/);

–Wiley (elérhető: https://onlinelibrary.wiley.com/);

–SAGE[11] (elérhető: https://us.sagepub.com/en-us/nam/home).

A közlemények írásánál célszerű figyelembe venni a nemzetközi trendeket és az adott terület jelentősebb intézményeinek a publikációs témáit. A top 1%, top 5% és top 10% tématerületen végzett kutatás és közleményírás magas hivatkozási számmal kecsegtet, ami hosszabb távon nemzetközi ismertséghez vezethet.

Felhasznált irodalom

Times Higher Education (THE). Online: www.timeshighereducation.com/world-university-rankings

A Nemzeti Közszolgálati Egyetem elemzése
a SciVal segítségével

Bevezetés

Az Elsevier vállalat tagja a kutatási és üzleti analitikai és adatmenedzsmentet végző szolgáltatásokat gyűjtő RELX csoportnak. A holland tulajdonú cég a kutatási folyamat összes lépésére megoldásokat kínál, legyen szó akár stratégiai, akár operatív tevékenységekről.

Az Elsevier három programcsomagot kínál a magyar felsőoktatásnak. Az egyik ezek közül a Scopus[12] citációs adatbázis, a másik a ScienceDirect teljes szöveges adatbázis, a harmadik pedig a SciVal kutatástámogató program.

A Scopus egy hivatkozási és absztraktadatbázis, amely a természettudományok, műszaki és orvostudományi kutatások, társadalom- és bölcsészettudományok szakirodalmát indexeli. Az adatbázisban rendelkezésre állnak különféle keresőeszközök, amelyek segítségével a találati halmazok különböző szempontok alapján rendszerezhetők.

A ScienceDirect az Elsevier teljes szövegű tudományos adatbázisa, amelyben több mint 2650 lektorált folyóiratot és 42 ezer könyvet tesznek elérhetővé. Az adatbázis jelenleg több mint 18 millió folyóiratcikket és könyvfejezetet tartalmaz.

21. ábra: A Nemzeti Közszolgálati Egyetem a SciVal adatbázisban

Forrás: SciVal

A SciVal egy tudományértékelő adatbázis, amely 4 fontos elemet integrál: adatok, technológia, mérőszámok és vizualizációk, ezzel egyszerűen értékelhetővé téve 12 ezer intézmény kutatási teljesítményét 230 országból. Az adatbázis a Scopusból, a ScienceDirectből, illetve a világ 5 legnagyobb szabadalmi adatbázisából vett hivatkozási és használati adatokra épül.

2019 októberétől a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE, UPS, University of Public Service – Ludovika) és jogelődjei a SciVal[13] adatbázis számára láthatóvá váltak.

A vizsgálati szintek bemutatása és a SciVal szolgáltatásainak ismertetése

A SciVal segítséget jelent a kutatási trendek felmérésében, a legfontosabb kutatási témák és az adott témához kapcsolódó intézmények, kutatók megkeresésében. A SciVal a szakma által elfogadott mérőszámok széles skáláját használja.

A tudományos együttműködő hálózatok bemutatása mellett az adatbázis segítségével a témához igazodó további lehetséges együttműködő partnerek is azonosíthatók. A SciVal vizualizációs lehetőségei emellett olyan kutatási erősségekre és gyengeségekre is felhívhatják a figyelmet, amelyekre a tradicionális tudományértékelési módszerek használata nem minden esetben világít rá.

A SciVal programban használt adatok kétheti rendszerességgel, a Scopusból és a ScienceDirectből vett használati adatok havonta, a szabadalmi adatok pedig évente frissülnek.

A tudománymetriai vizsgálatok esetén öt szintet különböztetünk meg. Ezek az alábbiak:

1.közlemények (Documents),

2.témák (Topics),

3.témaklaszterek (Topic clusters),

4.tudományágak (Subject categories),

5.tudományterületek (Subject areas).

A közlemények szintje a Scopus segítségével, a többi a SciVal programcsomag segítségével elemezhető.

22. ábra: A tudománymetriai vizsgálatok szintjei

Forrás: a szerzők szerkesztése

Közlemények

A minőségi és nemzetközileg jegyzett publikációk írása elemi érdeke az intézményeknek. A minőségi publikációkat (főleg a folyóiratcikkeket) nemzetközileg jegyzett folyóiratokban, illetve kiadóknál kell megjelentetni. Ebben segít az ingyenesen elérhető Scimagojr[14] folyóirat-, könyvsorozat- és konferencialistákat tartalmazó adatbázis. Ha ezekbe a folyóiratokba, könyvsorozatokba írnak egy felsőoktatási intézmény kutatói, akkor az a szerzők számára a Scopus adatbázisba való bekerülést jelenti. Persze az írás és a későbbi (főleg folyamatos) megjelenés elérése nem könnyű feladat. Elsődlegesen olvasni kell azoknak a kiadóknak a folyóiratait, amelyekbe írni szeretnénk, továbbá szükséges (egyes területeken) módszertant is tanulni. Végül motivációra (erkölcsire és anyagira) is szükség van ehhez a nehéz vállalkozáshoz.

Témák

A megírt közleményeket a SciVal (a Scopus adataira épülő szoftver) kulcsszóelemzés alapján témákba rendezi. Egy témába több közlemény is tartozhat. Az NKE jelenleg 151 különböző témával rendelkezik. Amennyiben a tapasztalt szerzők motiváltak lennének a fiatalokkal közös nemzetközi publikációk közzétételében, a közösen írt cikkeknek köszönhetően több szerző és több publikáció szerepelne egy-egy témában, ami stabilizálná a szerzők intézményének helyzetét a nemzetközi publikációk területén.

Témaklaszterek

A témaklaszterek szintje a nemzetközi kapcsolatépítés, a közös pályázás szintje. Nemcsak a saját intézmény, hanem más egyetemek (vagy szerzők) témaklaszterei is vizsgálhatók. Ha egyezés mutatkozik a klaszterek területén, akkor ez alapja lehet a közös publikációnak vagy pályázatoknak, mivel kideríthető, hogy kik és mennyit írtak már korábban az adott klaszterbe. A témaklaszterek lényegében a témák összevonásával képződnek. Az NKE-nek jelenleg 111 darab témaklasztere van, ebből 32 egynél több publikációval rendelkezik. Minél több hálózatokba tömörülő felsőoktatási intézményhez (például EMPA Network – European Masters in Public Administration vagy NASPAA – Network of Schools of Public Policy, Affairs, and Administration) kapcsolódik az egyetem, és minél inkább ezekhez az intézményekhez igazítja a képzéseit, annál több lehetőséget kínál a különböző együttműködésekre.

Tudományterületek és tudományágak

A témaklaszterekből tudományágak, azokból tudományterületek lesznek az összevonások után. Ez a nemzetközi egyetemi rangsor képzésének szintje. Két rangsorképző (THE és QS) közvetlenül csatlakozik a Scopushoz, egy (az ARWU) pedig áttételesen (a Web of Science-re épít). Van olyan rangsor, amely általános, az összes tudományterületet vizsgálja az adott egyetemen, és van speciális, amely egy-egy tudományterülethez és tudományághoz kapcsolódik. Az NKE publikációi 24 tudományterülethez köthetők, persze ezek között van olyan, amely csupán néhány publikációt tartalmaz.

A SciVal szolgáltatásai és az NKE

A SciVal a stratégiai döntéshozatalt segíti részletes és jól állítható elemzéseivel. Kiket támogat? Támogatja:

–a kutatóközpontokat – a kutatási teljesítmények monitorozását;

–a befektetőket – a hatékony kutatás finanszírozását;

–a szakpolitikai döntéshozókat (például tudományos rektorhelyettes) – a tudományos stratégia kialakítását;

–a kutatás-fejlesztési fejlesztőket és kutatási adminisztrátorokat – a részletes adatszolgáltatást és riportkészítést;

–a kutatókat – saját kutatási területük figyelését, a legújabb trendek követését, együttműködések kialakítását;

–az intézetvezetőket – beosztottjaik teljesítményének figyelését;

–a könyvtárosokat – a kutatók hatékony segítését, például témafigyelést;

–a hallgatókat – könnyű szakirodalom-gyűjtést a láthatatlan kollégiumok szereplőinek meghatározásával (kit érdemes olvasni?);

–a kutatási támogatások kezelőit, gazdasági vezetőket – az egyes projektek előrehaladásának, tudományos és gazdasági hatásának mérését.

A SciVal három területen nyújt szolgáltatásokat:

–Kutatástervezés:

•stratégiaalkotás;

•kutatók azonosítása és toborzása adott kutatási területen;

•partnerkapcsolatok kiépítése (meglévő kapcsolatok értékelése, potenciális partnerek felderítése);

•kutatási támogatási lehetőségek felismerése.

–Kutatástámogatás:

•Szakirodalom-keresés, -feltérképezés, -olvasás és a legfontosabb művek áttekintése;

•együttműködések ösztönzése a kutatók között;

•elemzés, szintetizálás.

–Kutatásmegosztás:

•adatfeldolgozás és adatmenedzsment;

•kutatási eredmények közlése és terjesztése;

•kutatási eredmények hirdetése, kereskedés.

10. táblázat: Az értékeléstámogatás mint új üzletág a SciVal esetében

Teljesítmény-
dimenzió

Jellemző
metrika

Kutatók, intézmények, országok

Tudományterületek, tudományágak, témaklaszterek, témák

Kibocsátás

Közleményszám

SciVal

SciVal

Idézettségi hatás

Szakterületi átlaggal
korrigált hatás

SciVal

Kiválóság

Top 10% részesedése

SciVal

Együttműködés, szektoriális metszetek

Nemzetközi társszerzős cikkek, ipar-akadémia cikkek arányai

SciVal

SciVal

Publikációs stratégia

Folyóirat-mérőszámok
(SJR, JIF stb.)

SciVal

SciVal

Forrás: Soós Sándor: Kutatásértékelés és tudománymetria. Lehetőségek a tudományos teljesítmény mérésére napjainkban [Prezentáció]. 2019 alapján a szerzők szerkesztése

A programban található elemzési egységek:

–kutatóintézetek, felsőoktatási intézmények;

–kutatók és kutatói csoportok;

–országok;

–témák és témacsoportok;

–kutatási területek.

A programban elérhető modulok:

–Áttekintés (Overview);

–Összevetés (Benchmarking);

–Együttműködés (Collaboration);

–Trendek (Trends);

–Riportok (Reporting);

–Saját SciVal (My SciVal);

–Scopus.

Áttekintés

Az elemzési egységek kutatási teljesítményének áttekintése, amelyet akár évekre visszamenőleg is vizsgálhatunk (dinamikus változáskövetés).

23. ábra: A Nemzeti Közszolgálati Egyetem kutatási témái publikációk alapján 2009 és 2018 között

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Az általános képet árnyalhatjuk 27 nagyobb tudományterület és 334 kisebb kutatási terület mentén. Az itt elérhető adatok a következők:

–tudományterületi megoszlás;

–top szerzők/intézmények;

–közlemények kategorizálása több változó alapján (például csak Q1-es, D1-es, top 5%, top 1% közlemények megjelenítése);

–hivatkozások kimutatása;

–kutatási támogatások feltérképezése;

–legnépszerűbb folyóiratcímek.

Összevetés

Saját relatív erősségeinket és gyengeségeinket tudjuk felmérni más intézményekhez képest, vagy több elemzési egységet hasonlíthatunk össze egymással különböző változók alapján. Rangsorkészítéshez is alkalmas.

24. ábra: Néhány magyarországi egyetem közleményeinek száma éves bontásban a SciVal adatbázisában 2009 és 2020 között

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Együttműködés

Meglévő teljesítmények értékelése, potenciális partnerek és együttműködések felderítése társszerzőség alapján.

11. táblázat: A Nemzeti Közszolgálati Egyetem 2009 és 2018 közötti közleményeinek vizsgálata

Megoszlás

Közlemények száma (db)

Hivatkozások száma (db)

Hivatkozások
száma (db) / közlemények száma (db)

Tudomány-
területre súlyozott hivatkozási hatás

Nemzetközi együttműködés

23%

46

153

3,3

0,67

Csak nemzeti együttműködés

37%

74

149

2,0

0,42

Csak intézményi
(NKE-s) együttműködés

8%

16

25

1,6

0,26

Egyszerzős (nincs együttműködés)

32%

64

60

0,9

0,34

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Alapvetően a társszerzőségben megírt közlemények mentén mutatja meg további lehetőségeinket, ajánl nekünk intézményeket és potenciális együttműködési lehetőségeket. A partneri kapcsolatainkat rangsorolhatjuk is.

12. táblázat: A Nemzeti Közszolgálati Egyetem 10 legjelentősebb partnere társszerzőség alapján 2009 és 2018 között

Sorszám

Intézmény

Társszerzős publikációk száma (db)

Hivatkozások
száma (db)

Társszerzők
száma (fő)

1.

Magyar Tudományos Akadémia

36

86

44

2.

Eötvös Loránd Tudományegyetem

32

130

31

3.

Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem

11

13

16

4.

Szent István Egyetem

9

11

8

5.

College of Charleston

8

72

3

6.

Pécsi Tudományegyetem

7

12

10

7.

Óbudai Egyetem

6

7

8

8.

Semmelweis Egyetem

4

10

9

9.

Budapesti Corvinus Egyetem

4

9

5

10.

Eszterházy Károly Egyetem

4

11

3

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Trendek

Adott kutatási terület felmérése a hivatkozások és a használat alapján (milyen gyakran jelenik meg a területen újabb közlemény). Ezzel a funkcióval értékelhetjük a legjobban teljesítőket, a feltörekvő sztárokat és a kutatási terület legújabb irányvonalait is. A legfontosabb komponenseket szófelhő formájában külön is megtekinthetjük.

25. ábra: A Nemzeti Közszolgálati Egyetem publikációinak szófelhője 2009 és 2018 között

Forrás: a SciVal adatai alapján a szerzők szerkesztése

Riportok

A kereséseink és elemzéseink ebben a modulban elmenthető riport formájában jelennek meg. Innen kinyerhetjük a szükséges adatokat különböző fájlformátumokban, könnyen készíthetünk belőlük jól átlátható, illusztratív beszámolókat.

Saját SciVal

Kulcsszavak alapján itt adhatunk meg saját kutatási területeket, illetve azonosítók alapján közlemény- vagy kutatói csoportokat, amelyeket később elemzéseinkhez használni kívánunk.

Scopus

Aktív link segítségével válthatunk a Scopus adatbázisába, ami a programok közötti könnyű átjárhatóságot biztosítja.

Felhasznált irodalom

Soós Sándor: Kutatásértékelés és tudománymetria. Lehetőségek a tudományos teljesítmény mérésére napjainkban [Prezentáció]. 2019. Online: https://bit.ly/3tgXrwR

Az EMPA egyetemi hálózat közleményeinek
és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem publikációs témáinak vizsgálata nemzetközi hatásuk alapján 2009 és 2018 között

Bevezetés

A felsőoktatási programok sokszínűsége, valamint az egyetemek minőségi és színvonalbeli eltérése következtében sorban alapítják az egyetemi hálózatokat egyre több tudományterületen – akár tágabb, akár szűkebb vetületben. Ezekbe – mint egyfajta zárt elit körbe – általában pályázati úton, sikeres kiválasztási folyamatot követően kerülhetnek be az egyetemek és kutatói központok.

A csatlakozás előnyei

Az egyetemi hálózatokhoz való csatlakozás legfőbb előnyei:

–egységes, nemzetközi szinten elismert igazolás megszerzése az intézmény vagy egyes képzései számára;

–a magas nemzetközi reputáció miatt az egyetem vonzóvá válik a legjobb oktatói és hallgatói kör számára;

–a programban részt vevő intézmények szorosabb együttműködését tapasztalhatjuk mobilitási, kutatási, oktatási tekintetben;

–az akkreditációs program megköveteli a folyamatos képzésfejlesztést, így garantálja, hogy a körükbe tartozó intézmények harmonizált, hasonlóan magas szintű képzéseket nyújtanak;

–a programok ügyvivői tanácsokkal láthatják el a tagokat a jó gyakorlatokat illetően.

A felsorolt előnyök listája természetesen további elemekkel bővíthető. Láthatjuk, hogy az egyetemek számára az ilyen körökbe való bekerülés prioritásként kell hogy szerepeljen egy olyan nemzetközi közegben, ahol a finanszírozás jelentős része a kutatási és oktatási eredményeiktől függ.

A közigazgatási tudományág (Public Administration) területén is találhatunk ilyen hálózatokat, mind európai (EMPA – European Master of Public Administration Consortium), mind tengerentúli (NASPAA – Network of Schools of Public Policy, Affairs, and Administration) kezdeményezéseket.

26. ábra: Az EMPA 12 európai egyeteme

Forrás: EMPA Network

Az EMPA-tagságról

Az EMPA 12 európai egyetemet tömörít 9 országból. Az EMPA-konzorciumot 1990–1991-ben alapították. Az EMPA hálózata 2014. évi ülése során közös kimeneti követelményeket dolgozott ki minden partnerintézménye számára, ezzel ösztönözve a képzések harmonizálását a résztvevők között, valamint a minőségi oktatást.

Az EMPA intézményeiben dolgozó kutatók – a közigazgatási tudományágban – 157 tématerületen publikáltak 2009 és 2018 között. Minden téma 3 kulcsszóval (például „Nonprofit; Nonprofit organizations; Nonprofit sector”) és egyedi azonosítóval (például T.5108) rendelkezik. A témák nemzetközi hatásuk alapján 5 kategóriába sorolhatók:

1.Top 1%, amely magában foglalja azokat a témákat, amelyek a közigazgatás területén a legolvasottabbak és az adott tudományos diskurzusban a legidézettebbek. Esetünkben egy ilyen téma van ezen a területen, éspedig a Government; Electronic government; E-government adoption téma.

2.Top 5%, amelyhez tartozik az előbb említett top 1%-os kategória, továbbá minden további nagyon jelentős tématerület, amelynek nemzetközi hatása jelentősen meghaladja az átlagot. Az EMPA intézményeinél összesen 5 ilyen tématerületet találunk. Ezek pedig a következők voltak 2009 és 2018 között:

•Government; Electronic government; E-government adoption;

•Welfare state; Welfare; Welfare regimes;

•Governance; Network; Governance networks;

•Public service motivation; Public service; Motivation PSM;

•Nonprofit; Nonprofit organizations; Nonprofit sector.

3.Top 10%, amelyben benne van az előző top 5%-os kategória, és ez kiegészül a gyakran idézett területekkel. Összesen 13 új tématerületet találhatunk a vizsgált egyetemeknél (lásd a 4. mellékletet).

4.Top 50%, amelyhez tartozik az előző top 10%-os kategória, és ez kiegészül további 58 témával. Ezek a tématerületek is lehetnek jelentősebbek, de kisebb érdeklődést tudnak kiváltani nemzetközi szinten.

5.Egyéb témáknak nevezünk minden olyan tématerületet, amelyek jelenleg kevésbé olvasottak, alig idézettek, de megjelennek a nemzetközileg jegyzett folyóiratokban és könyvekben. Ilyen tématerület 85 darab volt 2009 és 2018 között az EMPA egyetemein.

13. táblázat: Az EMPA-hálózat egyetemeinek és az NKE publikációinak száma tématerületi kategóriánként 2009 és 2018 között

Intézmény neve

Top
1%

Top 5%
(top 1%
nélkül)

Top 10%
(top 5%
nélkül)

Top 50%
(top 10% nélkül)

Egyéb
témák

Összesen (db)

Bocconi University

10

37

22

43

16

128

Corvinus University of Budapest

3

2

3

22

16

46

Erasmus University Rotterdam

20

123

43

151

45

382

KU Leuven

18

48

72

108

36

282

Leiden University

4

44

65

77

16

206

Sciences Po

0

39

35

53

35

162

Sciences Po Lyon

0

2

4

3

1

10

Tallinn University of Technology

21

5

16

54

53

149

Ulster University

1