Bill Warner

KORÁN EGYSZERŰEN

A könyvesboltokban kapható Korán nem a Mohamed történelmi Koránja.

A korai Korán szövege úgy bontakozott ki, ahogyan Mohamed élettörténete is alakult. Viszont, a tőrténelem során a Korán fejezeteit terjedelmük alapján rendezték sorba, így felbomlott az időrendisége.

A Korán egyszerűen a korábbi Kétórás Korán bővített, átdolgozott kiadása. Ezt a könyvet olvasva megértheted a Koránt. Hogyan lehetséges ez? Hiszen a Korán arról híres, hogy nehezen értelmezhető és nehezen olvasható.

Könyvünkben a versek időrendbe és megfelelő szövegkörnyezetbe kerülnek és így értelmet nyernek és kibontakozik az eredeti történet.

Így, a káfiroknak (nem-muszlimoknak) megmutatja az iszlám igazi arcát. Miután elolvastad, már bátran kézbe veheted a hagyományos Koránt is, és végre megértheted a szövegét.

Bill Warner alapította a Politikai Iszlám Tanulmányok Nemzetközi Központját (Center for the Study of Political Islam International – CSPII), egy olyan képzési és kutatási szervezetet, amely tényalapú tudást biztosít a politikai iszlámról. Dr. Warner a tudományos gondolkodás módszerével vizsgálja az iszlám alapműveit, így érthetővé téve azokat. Kifejlesztett egy szintekre épülő képzési rendszert, amely segíti a tanulni vágyókat, hogy teljes mértékben elsajátítsák az iszlám politikai tanait.

BILL WARNER

KORÁN

EGYSZERŰEN

BUDAPEST, 2024.

Bill Warner
KORÁN EGYSZERŰEN

Készült a:
Bill Warner: A Two-Hour Koran

CSPI Publishing, Inc., 2010. USA
Copyright © 2010 CSPI, LLC
V 05.06.2020
All Rights Reserved
angol kiadás alapján
fordította, szakmailag lektorálta, szerkesztette és kiadta:
CSPII Magyarország Alapítvány

második, átdolgozott, bővített kiadás
minden jog fenntartva
V. 2025.01.29.

epub ISBN 978-615-01-5263-9
www.cspii.org
Budapest, 2025.

A SZERZŐRŐL

Dr. Bill Warner egész életében érdeklődést mutatott a vallások, köztük az iszlám, történelemre és civilizációkra gyakorolt hatása iránt. A 2001. szeptember 11-i New York-i dzsihád támadásokat követően kezdett azon dolgozni, hogy az iszlám politikai tanait, amelyek a nem muszlimok életére kihatnak, elérhetővé tegye a hétköznapi emberek számára.

Dr. Warner a tudományos elmélet és matematika területén szerzett tudását alkalmazza az iszlám tanainak elemzésekor. Miután felismerte, hogy az iszlám szövegek nehezen olvashatóak, egy könnyen értelmezhető rendszerbe foglalta azokat. Miközben az iszlám szövegek alapjait elemezte, egyértelművé vált számára, hogy az iszlám nem azoknak a civilizációs alapelveknek a mentén jött létre, amelyekre a világ többi része épül. Az egyszerű statisztikai módszerek megmutatták, hogy az iszlám doktrína alapelvei a kettősség és a behódolás.

Dr. Warner alapította a Politikai Iszlám Tanulmányok Központját (Center for the Study of Political Islam International, röviden CSPII), azzal a céllal, hogy elmélyítse a politikai iszlám és annak a nyugati civilizációra gyakorolt nem kívánatos hatásának tanulmányozását.

Több mint egy tucat könyvet írt a politikai iszlámról, így téve az alapműveket könnyen érthetővé. Ő hozta létre az első, politikai iszlámról szóló önképző kurzust is.

Dr. Bill Warner doktori címét a fizika és az alkalmazott matematika területein szerezte az Észak-Karolina Állami Egyetemen. Dolgozott többek között tudományos kutatóként, cégvezetőként és egyetemi tanárként.

Ezt a könyvet az 1400 éve tartó dzsihád
sok millió áldozatának szenteltem.
Olvasd el, és légy a hangtalanok hangja!

AZ OLVASÓHOZ

A 2001. szeptember 11-i, Világkereskedelmi Központ elleni támadás után rádöbbentem, hogy a világban, ahol élek, szinte senki sem ismeri az iszlám tanokat. Az iszlám tanulmányozását a 70-es években kezdtem el és elhatároztam, hogy az életemet annak fogom szentelni, hogy ennek az ideológiának a politikai aspektusát megmutassam a világnak. Amint megértjük a tanokat, megértjük a történelmet, és felismerjük, mit hoz a jövő.

Az ok amiért kevesen értik meg az iszlámot az az, hogy a tanok bonyolultan megfogalmazott műveken alapszanak: a Korán, a szíra (Mohamed életrajza) és a hadísz[*] (Mohamed hagyománya) trilógiáján.

Ezzel a könyvvel könnyedén megérthetjük az iszlám tanokat.

A könyvben alkalmazott módszer az iszlám tanok megértéséhez:

• Vizsgálódásunk tárgya az iszlám politikai tartalma – sem a muszlimok, sem a vallás nem képezik ennek részét.

• Egyszerű és lényegre törő megfogalmazás.

• A tanulás szinteken és ismétléseken keresztül történik.

• Ez a kiadvány a nem muszlimok szemszögéből íródott, így a vallási tanoknak nincsen jelentőségük.

• A könyv objektív információt tartalmaz, nem véleményt. Minden hivatkozás elolvasható és leellenőrizhető a bekezdéseket megelőző hivatkozási szám segítségével.

• Az írás tényalapú logikai megközelítést használ.

Néhányan elutasítják az iszlám alapműveinek elemzését, mondván, hogy a mérsékelt muszlimok nem követik azt. Ez a könyv nem a muszlimokról szól, legyen akár mérsékelt, akár szélsőséges, hanem az iszlám politikai tanairól és történelméről.

Ha egy muszlimot kérdezünk meg az iszlámról, csupán egy személyes nézőpontot kapunk. Melyik muszlimot kérdezzük meg, a mérsékeltet, vagy a dzsihadistát? Ami közös a mérsékelt és a dzsihadista muszlimban, hogy mindkettő Mohamed szunnájának és a Koránnak veti alá magát.

Szerencsés, hogy olyan időket élünk, amikor az iszlám tana elérhető mindenki számára, aki kíváncsi rá. Az iszlám magával ragadó téma – kellemes olvasást.

Bill Warner, PhD

ELŐSZÓ

A CSPII képzési módszere

Minden, amit a politikai iszlámról mondunk, visszakereshető kell legyen az iszlám alapvető forrásszövegeiben, melyet a trilógiában találunk: a Koránban, a szírában, a hadíszokban. A Politikai Iszlám Tanulmányok Központja, a CSPII doktrinális módszere a legegyszerűbb és a leggyorsabb módja annak, hogy az iszlámról tanuljunk.

Hitelesség

Az iszlámban mindössze két mindenek feletti szaktekintély létezik: Allah és Mohamed. Allahot a Koránban találjuk meg, Mohamedet pedig a szírában (Mohamed életrajza) és a hadíszokban (az ő szavai és cselekedetei). A CSPII ezekhez az alapművekhez a káfir (nem muszlim) nézőpontjából közelít. A hivatkozási rendszer segíti a visszakereshetőséget az iszlám eredeti alapműveiben, így az olvasó maga ellenőrizheti le a tartalom hitelességét.

Történetmesélés

A tényeket nehéz, a történeteket viszont könnyű megjegyezni. A legtöbb fontos történet az iszlámban az Mohamed élete. Ha már ismered Mohamed történetét, akkor az iszlám egésze könnyen érthető.

Rendszerezett tudás

Az iszlám tanulmányozásának legegyszerűbb módja, ha először a teljes képet látjuk. Ennek tökéletes példája a Korán. Egyedül a Koránt nem lehet megérteni a szövegkörnyezet hiánya miatt, de ha Mohamed életét is hozzáadjuk, akkor ennek van értelme.

Az iszlámot nem lehet egy-egy gondolaton keresztül megérteni, mert nincs kontextus. A kontextus, akárcsak a történetmesélés, megkönnyíti a tények és eszmék megértését. A legjobb hasonlat az, hogy a kirakós játék (puzzle) összeállítása után a teljes képe egyértelműen látható. Viszont az egyes darabokat külön nézve nehéz meglátni a teljes képet.

Tanulási szintek

Az iszlám felfogása rendkívül idegen a mi civilizációink számára. Az ismétlésben rejlik az új mondanivaló megértése. A CSPII módszere egy négyszintes tréning arra, hogy a tanokat mélységükben elsajátítsuk. Az első szint a kezdőknek szól, és átfogó képet ad az iszlámról. Ezután minden szinten és minden kötetben átismételjük az alapokat, hogy elmélyítsük a tanultakat. Így a kötetek önmagukban is megállják a helyüket, de a sorozat részeként is olvashatók.

Politikai iszlám, nem vallási iszlám

Az iszlámban létezik egy politikai tan és egy vallási tan. A politikai tan mindenkit érint, a vallási tan csakis a muszlimoknak szól. A CSPII könyvek csak a politikai iszlámmal és Mohameddel foglalkoznak, a muszlimokkal nem.

Tudományos megközelítés

A CSPII képzési módszerének alkalmazása során racionális, vagyis tudományosan mérhető megközelítéssel dolgozunk, tényalapú érvekkel bontjuk részeire az iszlám tanokat. A CSPII egyszerű statisztikákat, grafikonokat és kategorizálást alkalmaz a doktrína elemzése során. Nem kérdőjelezzük meg a tanok igazságát, pusztán objektíven azt vizsgáljuk, ami jelen van benne. Evidenciának vesszük azt a feltevést, hogy az iszlám doktrína = Korán + szíra + hadísz (trilógia). A CSPII hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a politikai iszlámról szóló vitákban mindig pontosan definiált fogalmakat használjon.

Tanulásra tervezett könyvek

Minden CSPII könyv egy tanítási rendszerbe illeszkedik. A legtöbb bekezdés hivatkozási számmal rendelkezik, ami azt jelenti, hogy az eredeti forrásszövegek alapján ellenőrizhető a könyvek tényszerűsége.

Első szint
– Bevezetés a politikai iszlámba és a saríába

Mohamed élete – a szíra;

Mohamed hagyománya – a hadísz;

Korán egyszerűen;

Saría törvény nem muszlimoknak;

Az iszlám alapjai;

Önképző tanfolyam a politikai iszlámról – első szint;

(Az első szint kötetei a harmadik szint bővebb könyveinek kivonatai.)

Második szint
– Alkalmazott tanok, speciális témák

Nők és rabszolgák – alávetés az iszlámban;

Zsidók és keresztények az iszlám alapműveiben;

Önképző tanfolyam a politikai iszlámról – második szint;

Hogyan érveljünk hatékonyan az iszlám mentegetőivel szemben?;

Angol nyelven:

An Abriged Koran – Readable and Understandable

(Rövidített Korán – olvasmányosan és érthetően).

Továbbá: Andre Servier: Islam and the Psychology of the Muslim című mű adaptált kiadása 1924-ből.

Harmadik szint
– Haladó trilógia

Önképző tanfolyam a politikai iszlámról – harmadik szint;

Angol nyelven:

Mohammed and the Unbelievers – The Sira, a Political Biography;
(Mohamed és a hitetlenek – a szíra, egy politikai önéletrajz);

The Political Traditions of Mohammed – The Hadith for the Unbelievers;
(Mohamed politikai hagyománya – a hadísz hitetleneknek);

Simple Koran – The Reconstructed Historical Koran;
(Korán – történelmi időrendben).

Továbbá: Rev. W. St. Clair-Tisdall: The Sources of Islam – A Persian Treatise (Sir William Muir fordításában) című mű adaptált kiadása 1901-ből.

Negyedik szint
– Eredeti forrásszövegek
(angol fordításban)

SZÍRA:

• Sirat Rasul Allah (Mohamed élettörténete) – Ibn Ishaq (i.sz. 704-770) szerzőtől, angol fordításban az A. Guillaume: The Life of Muhammad (Mohamed élete) c. kötetben. Oxford University Press; 1982.

• Ta’rīkh al-rusul wa-l-mulūk (Próféták és királyok története) – Muhammad ibn Jarir al-Tabari (i.sz. 838?-923) szerzőtől, angol fordításban a The History of al-Tabari gyűjteményben. State University of New York Press; 1997.

• The Life of Mohammad From Original Sources (Mohamed élete eredeti forrásokból) – Sir William Muir szerzőtől (1819-1905), AMS Press; 1975.

HADÍSZ:

• Szahíh al-Bukhári hadíszgyűjtemény Muhammad al-Bukhari (i.sz. 810-870) által a The Translation of the Meanings of Sahih Al-Bukhari kötetben Dr. Muhammad Muhsin Khan fordításában. Darussalam Publications; 1997.

• Szahíh Muszlim hadíszgyűjtemény Muslim Ibn Al-Hajjaj (Imam Muslim) (i.sz. 822-875) által, Nasiruddin Al-Khattab fordításában. Darussalam Publications; 2007.

• Sunan Abu Dawud hadíszgyűjtemény Abu-Daúd (i.sz. 817?-889) által, Yaser Qadhi fordításában. Darussalam Publications; 2008.

• Muhyiddin Ibn ’Arabi Divine Sayings 101 Hadith Qudsi Mishkat alanwar, translated by Stephen Hirtenstein and Martin Notcutt Anqa Publishing; 2008.

KORÁN:

• A Korán fordítása című mellékletben találunk útmutatót hiteles és népszerű angol fordításokhoz, valamint magyar nyelven elérhető Korán kiadásokhoz.

SARÍA:

• Umdat as-Salik wa ’Udat an-Nasik (Az utazó támasza és a hívők eszköztára) – Ahmad ibn Naqib al-Misri (i.sz. 1302-1367) szerzőtől, angol fordításban a Reliance of the Traveller and Tools of the Worshipper – The Classic Manual of Islamic Sacred Law (Az utazó támasza és a hívők eszköztára – Klasszikus kézikönyv az iszlám szent törvényéhez) c. kötetben, szerkesztette és fordította Nu Ha Mim Keller, Amana Publications; 1994.

1. FEJEZET

ÁTTEKINTÉS

Az iszlám tanokat eddig a közel-keleti kultúrák tudósai, történészei, teológusai és hallgatói tanulmányozták arab nyelven. Kritikai gondolkodást alkalmaztak, de az iszlám doktrínákat soha nem közelítették meg tisztán tudományos szemlélettel.

Két olyan dolgot mondtak az iszlámról, ami nem igaz. Az első az, hogy ez csak egy vallás. Ez a leggyakoribb tévhit. Általánosságban elmondható, hogy azok, akik azt állítják, hogy az iszlám csak egy vallás, nem muszlimok, mert a legtöbb muszlim ragaszkodik ahhoz a tényhez, hogy az iszlám egy teljes filozófia, egy teljes életforma, amely magában foglalja a vallást, de a politikát, a kultúrát és minden mást is, egy egész civilizációt irányít.

A második félreértelmezés az, hogy az iszlámot szinte lehetetlen megérteni, vagy legalábbis nagyon hosszadalmas tanulást igényel, lehetőleg egyetemi szinten.

A tudományos módszer

A CSPII könyveinek tudományos megközelítése biztosít minket arról, hogy az eredményeink meghaladják a vélemény jelleget, mert ha az iszlámról akarunk beszélni, többre van szükségünk véleményeknél. Azokból van már éppen elég. Tényalapú megközelítésre van szükség, ami az értelemre apellál és koherens. Továbbá ugyancsak szükség van egy olyan magyarázatra, ami rendszerszerű, és az iszlám egész történetét mutatja be, nyíltan és kertelés nélkül.

Ha megpróbáljuk szétválogatni az iszlámról vallott különböző szakmai-szakértői véleményeket, pontosan miféle szakértőkhöz kell fordulnunk? Ha egy muszlimot akarunk megkérdezni, olyasvalakit kérdezzünk, aki barátságos, vagy olyat, aki dzsihadista? Elvégre mindketten muszlimnak vallják magukat. Mégis kit kérdezzünk meg: egy egyetemi professzort, valakit a médiából, egy muszlimot a munkahelyünkről; vagy menjünk föl az internetre? Mert az internet csak úgy tobzódik az iszlámról alkotott véleményekben. Tehát akkor hogyan válogassunk ezek közül? Merre találunk tényszerű információkat?

Az iszlám tanulmányozását a politikai korrektség is homályossá teszi. Az iszlám bírálatát gyakorta bigottságnak minősítik, mert bármit, amiről azt tartják, hogy sérti a muszlimokat, rasszizmusnak vagy bigottságnak ítélnek. Ez a politikai korrektség kizár minden érdemi vitát, mert ha baj, ha valaki olyasmit talál mondani, amit egy muszlim bántónak érez, akkor mégis miképp vitathatnánk meg bármiféle negatívumot az iszlám kapcsán? Negatív aspektusai minden gondolatrendszernek és filozófiának vannak. Túl kell lépnünk azon, hogy a kritikai gondolkodást az elfogult gondolkodással azonosítsuk.

Mi az Iszlám valódi természete? Médiakommentárokon keresztül és egyéb informális módszerek révén nem fogjuk megismerni az iszlám igazi természetét.

Az iszlám megvitatására olyan módokat kell találnunk, amelyek kiállják a tényalapúság, a tudományosság és a bizonyíthatóság próbáját, vagyis meghaladják a vélemény jelleget. Ha valami objektív vagy tudományos, az azt jelenti, hogy mindig ugyanazt az eredményt kapjuk belőle, függetlenül a vizsgálatot végző személy kilététől. Kell lennie egy tárgyszerű megközelítésnek az iszlám tanulmányozására is, aminek révén mindenki ugyanazt a választ kapja.

A tudományos megközelítés alkalmazása hitelessé tesz minket. Képessé tesz arra, hogy olyan állításokat fogalmazhassunk meg az iszlámról, amelyek igazságában biztosak lehetünk – amelyek nem puszta vélemények, hanem lényegi tartalommal rendelkeznek, és tények állnak mögöttük.

A tudományos módszer része a pontosan meghatározott elnevezések és fogalmak. Manapság csak szubjektív és homályos szavakkal találkozunk. Mi az a szélsőséges muszlim? A szélsőséges muszlim kifejezés sehol sem található meg az alapművekben. A CSPII módszere, hogy úgy használja az elnevezéseket és fogalmakat ahogy azok megjelennek a doktrínában.

A kiindulópont

Amennyiben tudományosan elemezzük az iszlámot, támadhatatlan alapokkal kell rendelkeznünk, mert ha egy megkérdőjelezhető feltételezésből indulunk ki, akkor ezután minden megtámadható.

Az iszlámban van egy passzus, ami abszolút biztos és megingathatatlan. Egy pont, amiből ki lehet indulni – amivel minden muszlim (a jelenben, a múltban és a jövőben egyaránt, kivétel nélkül) egyetért. Ez pedig a következő kijelentés, hogy:

Nincs más isten, csak Allah, és Mohamed az Ő prófétája.

Allah és Mohamed ilyen módon való megvallása (amit sahadának neveznek), ha ezt valaki arabul és tanúk előtt mondja ki, gyakorló muszlimmá teszi az illetőt. De ez a kijelentés Mohamedről és Allahról nemcsak a kezdete az iszlámnak, hanem a leglényege, sőt egyenesen az összessége.

Hogy miképp sűrítheti magába egy ilyen kicsiny állítás az iszlám összességét? Úgy, hogy Mohamedről és Allahról szól. És bizony, az iszlám kivétel nélküli összessége Allahon és Mohameden alapszik.

Nincs más isten, csak Allah. Na de hol tanulhatunk Allahról? Nos, minden a Koránból ered; ami persze nehézkes kiindulópontnak ígérkezik, hiszen a Korán oly kevéssé értett mű. De, ahogyan azt majd látni fogjuk, valójában a Koránt meglehetősen könnyű megérteni, és Allah igazi természetét is meg fogjuk tudni érteni, miután megismerjük, ki is volt Mohamed.

Az alapvetés – a trilógia

Az iszlámot két forrás határozza meg: egyrészt Allah szavai a Koránban, másrészt pedig Mohamed szavai és tettei, vagyis a szunna.

A szunna szövegek két nagy gyűjteményéből áll össze: a szírából (ami Mohamed élettörténete) és a hadíszból (ami Mohamed hagyománya). A Korán 89 alkalommal említi, hogy Mohamed szavai és tettei az emberi lét isteni mintapéldájának tekintendőek.

Egy hadísz, vagy „hagyomány/szájhagyomány”, egy rövid történet arról, amit Mohamed tett vagy mondott. A hadíszok egy gyűjteményét Hadísznak hívjuk. A hadíszoknak számos gyűjteménye van, de ezek közül a legmérvadóbbak az al-Bukhári és az Abu Muszlim nevéhez köthető gyűjtemények – ezeket használjuk mi is ebben a könyvben.

Tehát a trilógia elemei a következők: a Korán, a Szíra és a Hadísz. A legtöbben azt gondolják, hogy az iszlám „Bibliája” a Korán, de valójában az a teljes doktrinális szövegegyüttesnek csak a 14%-át teszi ki. Az iszlám alapja és teljessége a trilógia.

A trilógia egyik darabja sem állhat meg önmagában; lehetetlen megérteni bármelyiket is a másik kettő ismerete nélkül. A Korán, a Szíra és a Hadísz megbonthatatlan egészt alkotnak és egy hangon szólnak. Ha valami benne van a trilógiában, akkor az iszlám.

Mi a Korán?

Az iszlám szerint a Koránban a világmindenség egyetlen istenének pontos szavai kerültek lejegyzésre. A Korán tökéletes, örök és egyetemes. És érthetetlen is.

A mai Koránt Utman kalifa állíttatta össze nagyjából húsz évvel Mohamed halála után, majd fogta és elégette az összes forrást.

Az Utman által összeállíttatott Korán nem Mohamed történeti Koránja volt. A történelmi Koránban minden fejezet egymást követte – aszerint, ahogy Mohamed élete haladt előre. A történeti Koránt könnyű volt megérteni. Ha ezt az eredeti, történelmi változatot reprodukáljuk, akkor az eredményül kapott Koránt bárki képes megérteni.

A Korán megismerésének nehézségei:

• A fejezeteket terjedelem szerinti sorrendben tartalmazza (a leghosszabbtól a legrövidebbig). Ettől a Korán története szétesett.

• A témák zavarkeltő felvonultatását tapasztaljuk minden fejezetben.

• Az ismétlődő jelleg nagyon erőteljes benne. Mózes történetét például 39 alkalommal meséli el.

• Sok vershez hiányzik a kontextus. Ez összezavarja az embert.

• Ellentmondásos.

Ha mérleget vonunk, akkor tehát a Korán zavaros, ellentmondásos, értelmetlen, furcsa, erőszakos, félelemkeltő, kellemetlen. Nehéz megérteni és csüggesztő olvasni.

A „két” Korán

Vessünk egy pillantást a Koránra. Általában egy nagy, vastag, zöld könyvről van szó, amely magyar és arab nyelvű szövegrészeket egyaránt tartalmaz. Ha megpróbáljuk olvasni, igencsak zavarba ejtő.

Először is, látszólag hiányzik belőle az időbeliség. Amikor lapozunk egyet, akkor nem feltétlenül folyamatosan előrefelé haladunk az időben, hanem könnyen megeshet, hogy visszaugrottunk, vagy esetleg nem is vagyunk biztosak abban, hogy egyáltalán elmozdultunk-e. Továbbá kaotikusnak is tűnik. Egyik téma látszólag véletlenszerűen követi a másikat.

Aztán meg, ellentmondásokba ütközünk. Olvasunk egy verset a Koránban, ami egészen rendben valónak tűnik:

Korán 109:6

Legyen meg a te vallásod, és énnekem is az én vallásom.

Ugyanakkor vannak a Koránnak más szakaszai, amelyek ezzel szemben kifejezetten erőszakosak – kezek levágása, keresztre feszítések, kínzások:

Korán 9:5

Amikor a szent hónapok letelnek, öljétek meg a káfirokat, ahol csak éritek őket. Ejtsétek foglyul őket, ostromoljátok meg őket, és állítsatok nekik cselszövéssel csapdát! Ha azonban megbánást mutatnak Allah felé, elvégzik az imádságokat, és megfizetik a szegényadót, akkor engedjétek útjukra őket! Allah megbocsátó és irgalmas.

A Koránban lévő erőszakos tartalmak hozzák létre az ellentmondásokat. Most akkor a Korán a jóról vagy az erőszakról szól?

Valójában egyazon könyvben két különböző Korán van. Van egy korai Korán Mekkából és egy későbbi Korán Medinából. És a kettő nagyban eltér egymástól, gyakran ellentmond egymásnak. Az első, Mekkában kinyilatkoztatott Korán inkább vallási, a második, vagy későbbi, Medinában írt Korán pedig igencsak politikai jellegű. Ez összhangban van Mohamed karrierjével. Előbb vallási szónok volt, majd politikus és dzsihadista lett. Olyan nagy különbség van köztük, hogy kifejezett bizonytalanságban vagyunk hagyva azt illetően, hogy milyen is a Korán igazi természete. De tulajdonképpen minden, ami ellentmondásnak látszik, valójában kulcs az iszlám igazi természetének megértéséhez.

A Korán egy másik zavarba ejtő vonása, hogy úgy tűnik, nincs benne elég információ. A legtöbb ember hallott már az iszlám öt pilléréről: Allah és Mohamed megvallása, a jótékonysági adó, a ramadán alatti böjt, a mekkai zarándoklat, a napi ötszöri imádkozás.

Azonban ha valaki figyelmesen el is olvassa a Koránt, eme öt pillér egyike sincs kifejtve benne, mégis minden muszlim tudni látszik, miként tegyen nekik eleget. Hogy van ez? Látni fogjuk, hogy a Koránból hiányzik egy fontos rész. Ez pedig maga Mohamed.

Mohamed visszahelyezése a Koránba

Az az igazság, hogy tudósok Mohamed korától fogva ismerték a Korán fejezeteinek helyes sorrendjét. Tehát az első lépés afelé, hogy megértsük és olvashatóvá tegyük a Koránt, az egyszerűen annyi, hogy mindent időrendbe helyezünk. A másik fontos lépés, hogy a hasonló témákat egymáshoz csoportosítjuk. Például Mózes története újra és újra előkerül. És ha ezeket a Mózesről szóló történeteket összecsoportosítjuk, egészen egyszerű lesz megérteni.

De a Korán olvashatóvá tételének legfőbb módja, ha beleillesztjük a képbe Mohamedet. Na mármost ez nem egy újszerű felvetés. Bármely muszlim tudósok által írt könyv, amely a Korán értelmezésével foglalkozik, behozza a képbe Mohamedet. Mohamed adja a kontextust, amire szükségünk van a Korán megértéshez.

Ha a fejezeteket a megfelelő időrendbe rakjuk, az összefüggő témákat csoportosítjuk, és bevezetjük Mohamedet, egy epikus történet kerekedik előttünk. Egy Istenhez szóló himnusszal kezdődik és egy minden nép fölött aratott politikai diadallal végződik.