Esterházy Péter

Vanni van

Válogatott beszélgetések
– részlet –

Válogatta
Pál Sándor Attila

A kiadó köszönettel tartozik az interjúk készítőinek, hogy hozzájárultak a szövegek kötetbeli megjelenéséhez.

© Esterházy Péter örököse és az interjúkészítők, 2025

Pál Sándor Attila
Örök párbeszéd

„Az interjú a hiúság műfaja, a beszélgetés nem.”‍¹

Így kezdi Esterházy Péter a Lengyel László és Várszegi Asztrik Beszélgetőkönyvecskéjéről szóló írását, s ebben a kemény kijelentésben szinte minden ott van abból, ahogyan e sajtóműfajhoz viszonyult. E viszony nem volt bonyolult (minthogy a könyvei, irodalma igen, lásd még: „a bonyolulttól nem kell félni, a zavarostól kell félni”‍²). Egyszerűen arról volt, van szó, hogy a beszélgetésnek, a dialógusnak, a párbeszédnek tartotta egyedül értelmét. Evidencia, persze, ezért kell (ma) elmondani.

Még bővebben szól az interjúkhoz kapcsolódó averzióiról a Keresztury Tibornak adott, klasszikus Alföld-beszélgetésben:‍³ szerinte a műfajnak értelme nincs sok, érdekessége van, bár ő maga szívesen olvas interjúkat. Az interjú mindig hírverés és önreklám is, arra pedig, mint a mellékelt ábra akkoriban s később is mutatta: nem igazán volt szüksége.

E kötet EP születésének hetvenötödik évfordulójára jelenik meg. Kilenc évvel távozása után mintha egy kicsit kevesebb szó esnék róla, a könyveiről, mintha éppen abban a nevezetes szerzői purgatóriumban‍⁴ lenne. Csend van körülötte, relatív csend, de csend, s mi úgy gondoltuk, megtörjük ezt, mégpedig a saját szavaival.

Kötetünk az Esterházy Péterrel készült, magyar nyelven publikált beszélgetésekből válogat, első általunk ismert, nyomtatásban megjelent interjújától, 1982‑től az utolsóig, 2016‑ig. A válogatás szűknek mondható, de csak annak fényében, hogy milyen mennyiségben kérdezték őt pályafutása során, ugyanakkor mindazoknak, akik tovább olvasnának, segíteni is igyekszünk, ugyanis a kötet végén közöljük az Esterházy Péterrel készült interjúk bibliográfiai jegyzékét. A lista soha nem teljes, hiszen természetéből adódóan nem lehet az, viszont azért vállaljuk a felelősséget, hogy az eddigi legteljesebb. Az arányokat érzékeltetendő: a könyvben 19 beszélgetés olvasható, míg a bibliográfia 154 tételt tartalmaz.

A válogatás szempontjainál is ragaszkodtunk Esterházy megállapításához: az érdekelt bennünket, ami érdekes. Kuriozitások és kihagyhatatlan nagyinterjúk egyaránt megtalálhatók a kötetben, a közéletibb fókuszú beszélgetésektől a szigorúan, vagyis inkább könnyedén és komolyan vett szakmai, azaz írói, regényírói dialógusokig. EP beszél, beszélget (nem gyakorító képzővel értendő) ezeken a lapokon nemzedékiségről, hitről, Ottlikról, futballról, az írói működésmódról, irodalmi és valódi családról, Joyce-ról, matematikáról, az evangéliumokról és (a) betegségről. A szóról, a szavakról, a mondatról, a mondatokról. És mindig, folyton, kimondatlanul is: a szabadságról. Ha tanulhatunk ebből a könyvből valamit, akkor az leginkább ez. Válaszait, gondolatait követve, olvasva egy menthetetlenül szabad embert hallunk a fejünkben, látunk az íróasztal előtt vagy a futballpályán. Persze, pengeéles eszű, jó humorú, okos, kedves, határozott, bizonytalan, emberi, vicces, komoly, sőt szép, elegáns, közvetlen, érdekes. Mind ez. Mindez. De mindenekelőtt és után: szabad.

Egyetlen rabsága a munkája. A vonatkozó kérdés, hogy mik legyünk, ezek‑e, vagy azok, itt értelmezhetetlen.

Az interjúkat olvasva az lehet az érzésünk, hogy Esterházy nem óhajt semmit sem mondani a hiúság műfajában, pontosabban hiúság dolgában. Nemcsak új könyvei vagy bizonyos díjak kapcsán állt rá beszélgetésekre, hanem a legkülönbözőbb apropókból, sőt apropó nélkül is. Párbeszédre, dialógusra törekszik, mindenkivel, minden platformon és szituációban: a 168 Óra vagy az Új Szó újságírójával ugyanúgy, mint egy avatott irodalomtörténésszel vagy egy evangélikus lelkésszel. Ha végigolvassuk a kötetet, azt is látni fogjuk, hogy EP nem leuraló interjúalany, hanem teret enged (állítmány) beszélgetőtársának, sokszor talán túlságosan is. Viszont ez nem meghátrálást, visszavonulást jelent (bár aligha lenne ezzel probléma), sokkal inkább valamifajta nagyvonalúságot. Válaszait, adott esetben kérdéseit, történeteit, cseleit és hazaadásait olvasni éppen olyan, mint szépirodalmi szövegeit: friss fuvallat, némi cikázás, s mögötte, mellette, alatta, felette, benne, könyékig, szügyig, nyakig: a hagyomány, ami az irodalom, nem magyar vagy világ, hanem maga. Maga az irodalom.

Mint az a teljes listát áttekintve látszik, a Keresztury-féle beszélgetésben pedzett távtartása a műfajjal szemben idővel csökkent, vagyis mint gyakorlat alighanem beépült Esterházy írói létezésének praxisába: mivel – kapitalista szóval – professzionális író volt, mindez, tudniillik az újságírókkal való beszélgetés, hozzátartozott ehhez a szerephez (kevésbé magától értetődően, mint a kollégákkal vagy az olvasókkal való beszélgetés, persze). A kilencvenes években már kedvelt alanya a különféle, akár közéleti, politikai hetilapoknak, író-olvasó találkozói alkalmával a vidéki napilapoknak, de az igazi áttörés az ezredfordulón következik be, nem függetlenül az internet térhódításától. Ebből a szempontból Esterházy legturbulensebb évei 2000, 2008 és 2014 (2008. március 20. és május 23. között tizenkét beszélgetés jelenik meg vele interneten és nyomtatásban).

Most, 2025-ben egy másik országból és egy másik időből szólalnak meg ezek az interjúk, s mintha emlékeztetnének bennünket egy működő ország működő sajtójára, egy lassabb, kevésbé hiszterizált, veszélyhelyzetek tömkelege előtti, persze hanyatló, de mégis odafigyelőbb és nyugodtabb, egy idegileg még talán nem összeroppant társadalomra, ám mielőtt további pozitív tartalmakat társítanánk mindahhoz, ami elmúlt, EP hangja szól, hogy ebbe az egészbe most „nagyon könnyen csúszik bele a nosztalgia, amit a hazugság szinonimájának neveznék”.‍⁵

Az első, kissé esetlen, ám határozott hangú interjútól az utolsó, főbe kólintó beszélgetésig nagy ívet jár be a könyv. Végigvonuló motívumokként azonosíthatjuk az algebrai tér, egy könyv tere és a futballpálya téglalapjának hasonlatosságát; a pályakezdés történetét a rossz novellával és a magától értetődő írósággal; a matematikához való, igen világos viszony körülírását; a nyelv (ön)működésének magyarázhatatlan magyarázatait; az írói praxis folytonos kénytelen-kelletlen körbetáncolását; a futballistaság mibenlétének taglalását; a posztmodern stempli vakargatását; a siker örömét; a írói munka munka voltát, és még folytathatnánk. Ki-ki járjon (olvasson) utána.

De talán az igazi leitmotiv mégiscsak az, hogy csakis a beszélgetésnek van értelme. Az igazi beszélgetésnek, folyjék az akár két ember között, egy interjúszituációban, akár egy pódiumon ülve, egy könyvről beszélgetve, akár, s ez volt Esterházy számára a legfontosabb, történjék az az olvasó és a könyv között.

Párbeszéd, mindig. Javítsuk: örök párbeszéd.

Szentendre, 2025. január 19.

A próza iszkolásai
Kontra Ferenc beszélgetése

Két új elbeszélésednek női név a címe: Daisy (Jelenkor, március, április) és Ágnes (Mozgó Világ). Ezentúl nem sok hasonló vonást fedeztem fel a két műben. Főleg a Daisy prózaformája szokatlan első ránézésre az olvasónak. Különféle jeleket használsz, és voltaképpen egyetlen hatalmas mondat a két részben közölt elbeszélés…

Kétféle világot bontottam ki a két elbeszélésben, eltérő tartalmi és formai eszközökkel. Ezúttal is megfelelő formákat kísérleteztem ki a közlésekhez.

A próza iszkolásai (Új Írás, március) c. elbeszélésed alcíme is így hangzik: Kisiszkolások. Úgy tűnik, maximálisan kiaknázod a nyelvi eszközökben rejlő irónialehetőségeket itt is, mint a Termelési-regényben. A nyelvi megformáltság azonban egészen más. Néhány mondatod olvasása közben az volt az érzésem, hogy önálló sorokba lehetne tagolni, mert versszerűen tömör. Ilyenekre gondolok, mint: Körben házak vannak, körben nagy, egyforma házak vannak, ezek külön tért alkotnak, ami egy ideig olyan, mint egy gödör, azután amikor leült a padra, olyan, mint egy bánya, hatalmas bánya, a falain hatalmas rések, a betonjárdán finom por van, porral beszitált kicsiny papírdarabok mozdulnak, a nap bújócskázik a hatalmas réseken.

Nem hiszem, hogy ez fejlődési irányt jelentene számomra. Egészen más a prózaíró és a költő alkotói módszere, emberi alkata. Ezt korábbi írásaim is bizonyítják.

Az elbeszélés utolsó bekezdésében tizenöt név felsorolása után azt írod, hogy többek között ezektől a szerzőktől vannak idézetek a szövegben szó szerint vagy torzított formában, jóllehet idézőjel sehol sem szerepel. Az állítólagos idézetek olyan jól illeszkednek az elbeszélésbe, hogy észre sem vehetők.

Ez volt az egyik célom az idézetekkel: hogy észrevétlenül beolvadjanak a szövegbe, szerves egészet alkotva. Másrészt viszont: a felsorolt tizenöt név nem jelenti azt, hogy mindegyiktől van is idézőjelezhető részlet – amennyiben nincs, ez egyfajta (negatív) közlés. A felfedezhető idézetek pedig néhol mindössze egy szintagmára, esetleg félmondatra terjednek ki. Sok esetben nem ismerhetők fel. Korábban a Függőben alkalmaztam ezt a módszert. Ott például Kosztolányi Dezső néhány sora szerepelt a szövegben, a közismert részletek a Hajnali részegségből. Nem volt a felsorolt tizenöt között Musil neve sem, holott a mondatfűzésekben sokan az ő hatását vélték felfedezni.

Elbeszélésedben egy cselekmény körülményeit mutatod be, mindazt, ami a hagyományos értelemben vett cselekményen kívül marad.

De nem írói törekvés az, hogy a cselekmény hiányozzék minden esetben. Ellentétes példát is tudok mondani, az előzőekben említett Ágnest, ahol a „cselekmény” aktuális problémákat, napjaink gondjait tartalmazza.

Mit olvashatunk tőled a közeljövőben irodalmi folyóiratokban, illetve könyv alakban?

A tavaszi könyvvásáron már kapható lesz a Ki szavatol a lady biztonságáért? c. könyvem. Ez a cím tulajdonképpen idézet Ottlik Gézától, csakúgy, mint a Minden megvan, egyik következő művem címe. Ottlik Géza, aki egyik írói példaképem, májusban lesz hetvenesztendős. Ennek szellemében készül majd el a Mozgó Világ májusi száma, amelyhez egy posztert készítettem: egy 50×80‑as rajzlapra az Iskola a határonból másoltam ki sorokat, amelyek néhol takarják vagy félig fedik egymást, ily módon egyúttal érdekes grafikai hatást is nyújtanak. A fogadós naplója címmel a Mozgó Világban jelenik meg elbeszélésem, A szabadság enyhe mámora címmel pedig egy más az Új Írásban. Feltehetően két év múlva készül el egy nagyobb terjedelmű munka Bevezetés a szépirodalomba címmel.

Odafigyelsz a veled kapcsolatos kritikákra?

Elolvasom őket. Akad olykor egy-egy részlet, amin elgondolkodom. Ilyen volt az a kritika is például, ami az ÉS-ben jelent meg még a Termelési-regényem idején. Az értékelésben „lenagymagyarírózott” a szerző, és a dicséretözön között szerepelt egy olyan kitétel is, mely szerint én „könnyű kézzel” alkotok, sokféleképpen érthető.

Nálunk is megjelent néhány kritika, értelmezés és elemzés.

Azokat olvastam, amelyek a Hídban, a Kilátóban és az Új Symposionban jelentek meg, mivel ezeket viszonylag rendszeresen olvasom.

Ezek szerint jártas vagy a jugoszláviai magyar irodalomban is. Kiktől olvasol legszívesebben?

Távol áll tőlem, hogy bármiféle értékítéletet mondjak, ahhoz valamivel jobban kellene ismernem az ottani szépirodalmat. Régóta figyelemmel kísérem Domonkos István, Tolnai Ottó, Végel László és Balázs Attila prózáját. De másoktól is szívesen olvasok.

(Magyar Szó, 1982. június 25.)

Bibliográfia
Esterházy Péter interjúi

1982

Kontra Ferenc: A próza iszkolásai. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Magyar Szó, 39. évf. 172. sz. (1982. június 25.), 14.

1988

Szúnyogh S.: Közép-Európa mint seb. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Népújság (Lendva), 32. évf. 36. sz. (1988. szeptember 16.), 7.

Turi Tibor: Szeretem az ilyenfajta színházat. Beszélgetés Esterházy Péterrel Kis Magyar Pornográfia című regényének tegnap megtartott szabadkai színházi bemutatója alkalmával. Magyar Szó, 45. évf. 360. sz. (1988. december 31.), 18.

1989

„Azt csinálom, amit eddig, nézdegélek” – Keresztury Tibor beszélgetése Esterházy Péterrel. Alföld, 1989/1, 27–38. Kötetben: Keresztury Tibor: Félterpeszben, JAK-füzetek, Budapest, 1991.

Bartuc Gabriella (lejegyz.): Az irodalom halálosan fontos, de jelentéktelen. Esterházy Pétert színházról, politikáról faggatták az újságírók darabja szabadkai bemutatója előtt. Magyar Szó, 46. évf. 1. sz. (1989. január 4.), 10.

Turi Tibor: Lehetek szocrealista, lehetek posztmodern. Interjú Esterházy Péterrel, a Kis Magyar Pornográfia szerzőjével. Magyar Szó, 46. évf. 5. sz. (1989. január 8.), 17.

1990

Nagy Miklós Kund: Ahol nehéz. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Kelet-Nyugat, 1. évf. 23. sz. (1990. július 13.), 2.

1991

Esterházy-kalauz. Marianna D. Birnbaum beszélget Esterházy Péterrel. Magvető, Budapest, 1991. Bővített kiadás: Magvető, Budapest, 2017.

Váradi Júlia: Miért üvöltött Esterházy Péter? A felejtés országa. 168 Óra, 3. évf. 2. sz. (1991. január 15.), 22–23.

Farkas Zoltán: Megtagadott írói szerepek. Esterházy-esten Londonban. 168 Óra, 3. évf. 8. sz. (1991. február 26.), 22–23.

Váradi Júlia: Magyar Lettre Internationale. Vizionáltunk már eleget. (Beszélgetés Bacsó Bélával, Esterházy Péterrel, Fehér Ferenccel, Konrád Györggyel és Radnóti Sándorral) 168 Óra, 3. évf. 21. sz. (1991. május 28.), 24–25.

Váradi Júlia: Milyen országban fogunk lakni? Interjú Esterházy Péterrel. 168 Óra, 3. évf. 45. sz. (1991. november 12.), 12–13.

1992

Gáspár Mihály: „A gépek közt az ember, aki más”. Esterházy Péterrel, az íróval a futballról, a játékról, vagyis – mindenről. Magyar Szó, 49. évf. 179. sz. (1992. július 2.), 15.

1993

Monory M. András – Tillmann J. A.: Ezredvégi beszélgetés Esterházy Péter íróval. 2000, 1993/6. 3–7. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kékharisnya följegyzéseiből. Magvető, Budapest, 2009, 357–371.

Rangos Katalin: A konyha rendszerváltása. Történelmi képeskönyv 1988–1993. 168 Óra, 5. évf. 23. sz. (1993. június 8.), 14–15.

Javorniczky István: Mi van a tollunk hegyén, avagy a peches szerb és az igazi belga. Magyar Nemzet, 56. évf. 153. sz. (1993. július 3.), 17. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kékharisnya följegyzéseiből. Magvető, Budapest, 2009, 372–382.

Harangozó Éva: Határtalanul a határokról Esterházy Péterrel. Napló (Szabadka), 4. évf. 185. sz. (1993. november 17.), 15.

A tinta színe. Esterházy Péterrel beszélget Csontos Erika. Magyar Napló, 1993/26, 21–28. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kékharisnya följegyzéseiből. Magvető, Budapest, 2009, 387–407.

1994

Varga Lajos Márton: Talán lehetne egészen másképp is. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Népszabadság, 52. évf. 8. sz. (1994. január 11.) Budapest-melléklet, 8. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kékharisnya följegyzéseiből. Magvető, Budapest, 2009, 408–410.

Méhes Károly: Lassan kezdem érteni Ady dühét… Szótár-beszélgetés Esterházy Péterrel. Új Dunántúli Napló, 5. évf. 29. sz. (1994. január 30.), 4.

Az író portréja érettségi tétel korából: Morvay Péter beszélgetése. Prágai Tükör, 1994/1–2, 51–61.

(BEB): ’50‑ben született. Kurír, 5. évf. 101. sz. (1994. április 14.), 14.

Nádori Péter: „Ez egy ilyen ország lesz”. Beszélgetés. Magyar Narancs, 1994/17. (1994. április 28.), 28–29.

Von Haus aus mélymagyar. Esterházy Péterrel beszélget Farkas Zoltán. 168 Óra, 6. évf. 18. sz. (1994. május 10.), 28–29.

A futballnak nálam mindig elsőbbsége volt. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Magyar Szó, 51. évf. 115. sz. (1994. június 11.), 11.

„Ha igaz a szöveg, igaz lesz a mondása is”. Kertész Imrével, Esterházy Péterrel, Parti Nagy Lajossal, Kornis Mihállyal, Szilágyi Ákossal és Mészöly Miklóssal beszélget Mihancsik Zsófia. Beszélő, 1994/21, 32–37.

1995

„Azt azért én soha nem állítottam, hogy én Esterházy Péter volnék”. Esterházy Péterrel és Morcsányi Gézával beszélget Martos Gábor, Soproni Könyvhét, 1995. VÁRhely, 1995/1, 89–95.

Korom András: Az írók néha Segesvárra mentek… Beszélgetés Esterházy Péterrel. Csongrád Megyei Hírlap – Délvilág, 52. évf. 244. sz. (1995. október 17.), 5.

1996

Papp Sándor Zsigmond: A sorok közt nincs semmi. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Erdélyi Napló, 6. évf. 1. sz. (1996. január 3.), 13.

„Nem vagyok egy Berzsenyi”. Esterházy Péterrel beszélget Petri György. Beszélő, 1996/1. (3. folyam, 1. évf. 1. sz.), 96–102. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kék haris. Magvető, Budapest, 1996, 159–171.

Nagy Miklós Kund: „Ugyan, kérem, ez csak irodalom!” Népújság (Marosvásárhely), 48. évf. 96. sz. (1996. május 17.), 2–3.

1999

Pozderka Judit: Édes öregem, tulajdonképpen reálista! Esterházy Péter hűvös viszonyairól, fontos

olvasmányairól és az új trehányságról. Hajdú-bihari Napló, 56. évf. 129. sz. (1999. június 5.), 8.

Sándor Zsuzsanna: Az év embere. Esterházy Péter az erkölcsről és a visszabrummogásról. 168 Óra, 11. évf. 48. sz. (1999. december 2.), 33–34.

2000

Vanni van. Zilahy Péter beszélget Esterházy Péterrel a francia futballvébé és az ezredforduló között. Kalligram, 2000/4, 155–161.

Bori Erzsébet: Tárgyam a család (Esterházy Péter író). Magyar Narancs, XII. évf. 16. sz. (2000. április 20.)

Hodnik Ildikó Gy.: Esterházy Péterrel a mennyei harmóniákról. Új Dunántúli Napló, 11. évf. 111. sz. (2000. április 22.), 13.

Esterházy: a szó helyzetét mindig néznem kell. Index, 2000. 06. 08. Link: »index.hu«

„Én egy kiegyensúlyozott magyar úr vagyok”. Esterházy Péterrel beszélget Vickó Árpád. Üzenet, 2000/7–9. (2000. júl.–szept.), 143–155., valamint: A játékhoz szabadság kell. Montenegrói beszélgetés Esterházy Péterrel. Haemus, 2001/2, 24–37. Lásd még online: »zetna.org«; kötetben: Vickó Árpád: Az illanékony műfaj. Forum, Újvidék, 2009, 75–89.

Esterházy Péter – Orsós László Jakab: Esterházy-vacsora. Papp Gábor Zsigmond filmjének szövegkönyvéből. Magyar Lettre Internationale, 37. sz. (2000. nyár), 1–5.

Zima Szabolcs: Mindig ezer nehézsége van a könyvírásnak. Esterházy Péter az életműve egyik csúcsaként emlegetett új regényéről. Hajdú-bihari Napló, 57. évf. 182. sz. (2000. augusztus 5.), 9.

Dobszay János: „Néhány flekken csak odamondogatni lehet”. Válaszol Esterházy Péter író. HVG, 2000/39. (2000. szeptember 30.), 49–50.

Dalos György – Eörsi István – Esterházy Péter – Zilahy Péter: Petri Györgyről. A beszélgetést Rab Irén rögzítette. Magyar Lettre Internationale, 38. sz. (2000. ősz), 70–71.

Pozderka Judit: Nagyon akart ügyeink, szitokszavaink. Esterházy Péterrel – irodalomról ezúttal egyetlen szót sem. Hajdú-bihari Napló, 57. évf. 248. sz. (2000. október 21.), 6.

Kocsis Noémi: Minden könyv egy megkönnyebbülés. Interjú E. P.‑vel, egy kiállításmegnyitó ürügyén. Fejér Megyei Hírlap, 45. évf. 253. sz. (2000. október 28.), 7.

Takáts József: „Hát mért oly fontos nekünk ez az ember?” Esterházy Péterrel beszélget Takáts József. Élet és Irodalom, 2000/46. (2000. november 17.), 5. Kötetben: Takáts József: Talált tárgy. Beszélgetések. Alexandra, Pécs, 2004, 107–113.

Bod Péter: Élet és irodalom egy Esterházy-vacsorán. Békés Megyei Nap, 7. évf. 300. sz. (2000. december 23.), 11.

Esterházy Péter – Kallen, Eve-Maria: Nem akarok sokat, csak mindent. Magyar Lettre Internationale, 39. sz. (2000–2001. tél), 50–52.

2001

Schäffer Erzsébet: Nőből férfit, férfiből elefántot. Nők Lapja, 2001/2. (2001. január 10.), 32–35.

Karácsony Ágnes: Olvasták már az Esterházyak? Esterházy Péter az irodalmi kísértésekről. 168 Óra, 13. évf. 4. sz. (2001. január 25.), 32–34.

Mátraházi Zsuzsa: A politika olyan, mint a társadalom. Találkozó Esterházy Péterrel. Könyvhét, V. évf. 4. sz. (2001. február 22.), 5.

Bognár Anikó: Beszélgetés Esterházy Péter íróval a Karinthy Frigyes Gimnáziumban. 2001. március. Link: »karinthy.hu«

Bognár Anikó: Esterházy – Olvasni csak kényszer nélkül. Örkény – Mi újság Örkényen, 12. évf. 7. sz. (2001. július 1.), 15.

Ötven perc Esterházy Péterrel. 2000. január 20-án – Sava Babić beszélgetése. Jelenkor, 2001/7–8, 759–770.

Dallos Zsuzsa: Nem lehet elszaladni semmi elől. Beszélgetés Esterházy Péter Kossuth-díjas íróval a törekvésről és az ünneplésről. Napló (Veszprém), 57. évf. 255. sz. (2001. november 2.), 7.

2002

Freschi, Marino: Közép-Európa klímája. Római beszélgetés Esterházy Péterrel. Fordította Vaszócsik Crista. Európai Utas, 2002/1, 19–20.

Gömbkötő Gábor: Nem kis gróf, hanem magyar. A nap beszélgetése: Esterházy Péter íróval. Komárom-Esztergom megyei 24 óra, 13. évf. 86. sz. (2002. április 15.), 5.

Írófaggató. Nádra Valéria megkérdezte Esterházy Pétert. Könyvhét, VI. évf. 19. sz. (2002. október 13.), 14. és 16.

Grossmann-Vendrey Zsuzsa: Esterházy Péter: Kertész életműve a 20. század egyik legmagasabb pontja. 168 Óra, 14. évf. 42. sz. (2002. október 17.), 30.

Keresztury Tibor – Székely Judit: „Attól féltem, hogy ezután majd komoly embernek kell lennem”. Látogatóban Esterházy Péternél. Litera, 2002. december 19. Link: »litera.hu«

2003

Cs. Liszka Györgyi: Nincs véleményem. In Cs. Liszka Györgyi: Ezüstszálon, Nap, Dunaszerdahely, 2003, 105–125.

Nagy Miklós Kund: Igazából otthon szeretek ülni a papír előtt. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Népújság

(Marosvásárhely), 55. évf. 106. sz. (2003. május 10. Múzsa melléklet), 2.

Dallos Zsuzsa: Nyári szabadság Esterházy-módra. Beszélgetés éttermekről, irodalomról. Fejér Megyei Hírlap, 48. évf. 173. sz. (2003. július 26.), 5.

Esterházy Péter: Nem akarok (nem is tudok) úgy beszélni, ahogy az irodalom tanára beszélne. A Mindentudás Egyeteme őszi nyitóelőadása előtt Esterházy Péter válaszolt Gács Anna kérdéseire. Litera, 2003. szeptember 8. Link: »litera.hu«

Gruik Ibolya: Megteremtődik a nyugalom kicsi pillanata. Ünnepi beszélgetés Esterházy Péterrel. Magyar Szó, 60. évf. 305. sz. (2003. december 27.), 25.

2004

„A fordításnak egyetlenegy problémája van: és az maga a szöveg”. Esterházy Péterrel és Kari Keménnyel a kis nyelvek irodalmáról és a fordítás nehézségeiről Masát András beszélget. Szépirodalmi Figyelő, 2004/1, 134–139.

Cs. Liszka Györgyi: Esterházy Péterrel vacsoráltunk. Új Szó, 57. évf. 48. sz. (2004. február 27.), 16–17.

Elek Tibor: „Ha saját magunknak elmondjuk rendesen…”. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Bárka, 2004/3, 57–66.

Hogy ő honnét van. Ingo Schulze, Esterházy Péter, Nádori Lídia és Váradi Júlia beszélgetése. Élet és Irodalom, 2004/20 (2004. május 14.), 7–8.

Inotai Edit: A béke rémülete. Esterházy Péter néha kollégái segítségét is kéri. Népszabadság, 62. évf. 238. sz. (2004. október 11.), 12.

2005

Váradi Júlia: A körtefa. Beszélgetés Nádas Péter és Esterházy Péter írókkal; Közép-európai ember az, aki nem érti saját magát – Beszélgetés a friss Pro Europa-díjas Esterházy Péterrel; Frankfurt, 2004. október 10. – Beszélgetés a Béke-díjas Esterházy Péterrel. Valamennyi in Váradi Júlia: A szabadság foka. 50 beszélgetés. Noran, Budapest, 2005.

Esterházy Péter – Jakimenko, Okszana: Kis magyar pornográfia oroszul. Magyar Lettre Internationale, 56. (2005. tavasz), 37–38.

2006

Czinki Ferenc: Lábjegyzetelt élet és az elvesző történet. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Árgus, 2006/3. 32–34.

Mátraházi Zsuzsa: Előbb volt csatár, mint író. Focikönyvet írt Esterházy Péter. Könyvhét, X. évf. 11–12. sz. (2006. június), 228–229.

Kelen Károly: Megint világbajnokok leszünk! Esterházy Péter szerint Rooney egy Rilke a futballpályán. Népszabadság, 64. évf. 129. sz. (2006. június 3. – Hétvége melléklet), 2–3.

Hajdu Mariann: Akinek a futball maga a játék. Észak-Magyarország, 62. évf. 131. sz. (2006. június 7.), 5.

Gréczy Zsolt: A politikai elit is mi vagyunk. Esterházy Péter szerint normálisnak lenni nehéz, és mintha nem volna elég erőnk hozzá. Népszabadság, 64. évf. 224. sz. (2006. szeptember 23.), 7.

Hegyi Erika: A díjhoz elég az öltöny… Észak-Magyarország, 62. évf. 294. sz. (2006. december 16.), 11.

2007

Váradi Júlia: A díjaknak örülök, egyéb konstruktív gondolataim nincsenek. Mozgó Világ, 2007/1, 63–65.

Mátraházi Zsuzsa: A végső megismerés lehetetlensége. Esterházy-művek színpadon. Könyvhét, XI. évf. 5–6. sz. (2007. március), 108–109.

Michalovič, Peter: Rövid beszélgetés Esterházy Péterrel Hrabalról, a besúgásról és az emberi butaságról. Új Szó, 60. évf. 120. sz. (2007. május 26.), 13.

Both Abigél: „Az írói életművek összemérhetetlenek”. Esterházy Péter író szerint hol le tud ülni egymással a két tábor, hol nem. Új Magyar Szó, 3. évf. 124. sz. (2007. június 29. – Színkép melléklet), 1–2.

Szilágyi Aladár – Szűcs László: A végső maszk: a maszknélküliség. Erdélyi Riport, 6. évf. 26. sz. (2007. július 5.), 12–13.

Pap István: A magyar nyelv él és virul. Bihari Napló, 18. évf. 162. sz. (2007. július 14.), 4.

2008

Galambos Ádám: Asztali beszélgetések: Az identitás. Esterházy Péter, Fabiny Tamás. In Galambos Ádám (szerk).: Öt párbeszéd (Asztali beszélgetések 1.), Luther, Budapest, 2008, 13–46.

Mátraházi Zsuzsa: Mostan színes filctollakról álmodik. Régi civilbeszédről, új regényről és a társadalmunkról szól Esterházy Péter. Könyvhét, XII. évf. 3–4. sz. (2008. február), 70–72.

Bóta Gábor: „Én mindig csak kinézek a regényírásból”. Pesti Műsor, 63. évf. 12. sz. (2008. március 20.), 8–9.

Lambert Gábor: Nemeuklideszi út a tárgyhoz. Figyelő, 52. évf. 13. sz. (2008. március 27.), 28–31.

Borzák Tibor: Dolgozni kell, nem dumálni! Szabad Föld, 64. évf. 15. sz. (2008. április 11.), 7.

Valuska László: Nem vagyok mutogatós író. Index, 2008. április 14. Link: »index.hu«

D. Magyari Imre: „Irigyeljenek, hogy mindennap találkozhatom a mamámmal”. Pesti Műsor, 63. évf. 16. sz. (2008. április 17.), 32–33.

Szendrei Lőrinc: Barbárok és egy jó lábjegyzet. Népszava,135. évf. 92. sz. (2008. április 19. – Szép Szó melléklet), 1.

Greff András: „Minél idegenebb területekre menni”. Esterházy Péter író. Magyar Narancs, XX. évf. 17. sz. (2008. április 24.)

Sándor Zsuzsanna: Harmadik út nincs. Esterházy Péter morálról és túlzásokról. 168 Óra, 20. évf. 17. sz. (2008. április 24.), 26–28.

Kácsor Zsolt: Nem egyszerű, nem történet, nem száz oldal. Beszélgetés Esterházy Péterrel új könyve kapcsán. Népszabadság, 66. évf. 98. sz. (2008. április 26. – Hétvége melléklet), 3.

Turi Tímea: Csak átjárás van. Szegedi Egyetem, 2008. május 9.

Dombai Tünde: Semmi művészet Esterházy Péterrel. Délmagyarország, 98. évf. 114. sz. (2008. május 17.), 8.

Dömötör Ági: Esterházy Péter: Körbe vagyunk véve szavakkal. Origo, 2008. május 21. Link: »origo.hu«

Molnár Miriam: „Ha újra születnék, orosz író lennék”. New York‑i beszélgetés Esterházy Péterrel. Amerikai Magyar Népszava Szabadság, 118. évf. 21. sz. (2008. május 23.), 4.

Seres Gerda: Az alkotáshoz derű kellene – beszélgetés Esterházy Péterrel. Infostart, 2008. június 8. Link: »infostart.hu«

Kappanyos András: EP, JJ, ETC. neminterjú, szabadfogás. Kalligram, 2008/6, 4–14.

„Azt hiszem, inkább szó-író vagyok” (dán lettre-beszélgetés). Esterházy Péterrel Majse Aymo-Boot beszélget. Magyar Lettre Internationale, 70. (2008. ősz), 69–71.

2009

Borzák Tibor: Csak az írás érdekel! Interjú Esterházy Péterrel. Szabad Föld Kalendárium 2009. Geomédia, Budapest, 2008. 72–74.

Mécs Anna: A sosemvolt matematikus. Esterházy Péter az intelligens nemtudásról. Szent István Egyetem, 2009/3 (2009. március 1.), 14–15.

Kis Tamás: Az irodalom elhanyagolható mértékben, vagyis radikálisan megváltoztatja a világot. Látó, 2009/11, 76–79.

Papp Sándor Zsigmond: „Nem vagyok jó nemzetócsárlásban” – mondja Esterházy Péter, akinek ma mutatják be Haydnról írt színdarabját. Népszabadság, 67. évf. 296. sz. (2009. december 18.), 8.

Jánossy Lajos: A lecsatolt karóra. Litera, 2009. december 20. Link: »litera.hu«

2010

Birnbaum, Marianna D.: Esterházy, Konrád, Spiró Jeruzsálemben. Magvető, Budapest, 2010, 80–124.

Borzák Tibor: Esterházy Péter – Mászkálok a saját fejemben. In Borzák Tibor: Szembeszélő. BT-Press, Kecskemét, 2010, 7–17.

Vámos Miklós: …és ezt nevezzük boldogságnak. Esterházy Péter. In Vámos Miklós: Kedves kollégák 1. Európa, Budapest, 2010, 185–199.

Vámos Miklós: Milyen jó dolog írónak lenni. Esterházy Péter. In Vámos Miklós: Kedves kollégák 2. Európa, Budapest, 2010, 448–469.

Szabó Katalin: „A futball az egyetlen játék, amit én igazából ismerek”. Beszélgetés Esterházy Péter íróval. Megyeháza (Kovászna megye), II. évf. 1. sz. (2010. január 1.), 3.

Antal Erika – Inczefi Tibor: Hrabal és dzsessz-reflexiók. Interjú Esterházy Péter íróval és Dés László zeneszerzővel, erdélyi látogatásukon. Új Magyar Szó, 6. évf. 16. sz. (2010. január 25.), 8.

Szegő János: Esterházy Péter: nem jutott eszembe, hogy egyszer 60 éves leszek. Litera, 2010. december 10. Link: »litera.hu«

2011

Nagyon is nyugodt vagyok, mondom nagyon nyugtalanul. Interjú Esterházy Péterrel a Der Standardban. 168 Óra, 23. évf. 16. sz. (2011. április 21.), 18–19.

Selyem Zsuzsa: Amit el akarok mondani, az nem egy történet. Magyar Lettre Internationale, 80. (2011. tavasz), 1–4.

Mátraházi Zsuzsa: A főhős önmagát írja. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Irodalmi Jelen, 2011. május 5. Link: »irodalmijelen.hu«

Jámbor Gyula: Mindig marad a nyugtalanság. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Irodalmi Jelen, 2011. október 2. Link: »irodalmijelen.hu«

2012

Görözdi Judit: „Valamit idézni, az nem olyan könnyű”. Interjú Esterházy Péterrel. Rovart, 2012. március 25. Link: »rovart.com«

Vári György: Esterházy Péter: „A politika nyelvi kérdés is”. Magyar Narancs, 2012. április 19.

„A nosztalgia a leghamisabb”. Claudio Magris, a Budapesti Könyvfesztivál díszvendége és Esterházy Péter beszélgetése. A moderátor Mélyi József volt. Élet és Irodalom, 2012/17. (2012. április 27.), 3.

Dobszay János – Kelemen Zoltán: Esterházy Péter író (Portré). HVG, 2012/51–52, 146.

2013

„…azért bonyolítok, mert szeretek bonyolítani”. Tóth-Czifra Júlia beszélgetése Esterházy Péterrel. In Förköli Gábor – Gintli Tibor – Inzsöl Kata (szerk.): Hétfő este a Ménesi úton. Tizenhat beszélgetés kortárs írókkal. Eötvös Collegium, Budapest, 2013, 75–93.

Mátraházi Zsuzsa: Húsz centivel a föld fölött. Esterházy Péter kardozásról, elszálló regényhangról, skizofrén macskáról. Könyvhét, XVII. évf. 2. sz., 70–71.

Győrffy Ákos: „Őszinte, valóságos udvariasság az olvasóval szemben”. Líra Könyvklub, 2014. június 4. – július 22., 6–7.

Papp Sándor Zsigmond: Marad tisztán a vessző. Beszélgetés Esterházy Péterrel új regénye kapcsán. Népszabadság, 71. évf. 131. sz. (2013. június 7.), 15.

Galamb Zoltán: Interjú: Esterházy Péter – 2013. június 9. Ekultura.hu, 2013. június 18. Link: »ekultura.hu«

Pungor András: Poros paródiák országa. Esterházy Péter: Zászlónk Buga Jakab. 168 Óra, 25. évf. 25. sz. (2013. június 20.), 33–35.

Bakos András: Az irodalom mindig gazdagabb, mint a politika. Délvilág, 69. évf. 239. sz. (2013. október 12. – Napraforgó melléklet), 9.

2014

Nagy Gabriella: Esterházy Péter: Hogyan beszél a zene. Litera, 2014. április 14. Link: »litera.hu«

Esterházy Péter – Müller, Lothar: Egy hamburgi beszélgetés. Magyar Lettre Internationale, 92. (2014. tavasz), 78.

Jánossy Lajos: A Nagy Figyelmen Kívül Hagyó. Litera, 2014. június 5. Link: »litera.hu«

Rácz I. Péter: Egy rezignált kuruc. Vasárnapi Hírek, 30. évf. 24. sz. (2014. június 15.), 12–13.

aprobuba: Esterházy Péter: „Engem is meglepett, milyen rendes rövid mondatokat tudok írni”. Könyves Magazin, 2014. június 15. Link: »konyvesmagazin.hu«

Pungor András: Kaffogni a kulturális bohócokra. Esterházy Péter a kelet-európai csapdákról. 168 Óra, 26. évf. 25. sz. (2014. június 19.), 34–35.

A mi országunk. Esterházy Péter és Nádas Péter az Arte TV‑ben. Magyar Lettre Internationale, 93. (2014. nyár), 41–44.

Vlasics Sarolta: Ha sárga a pecsenyekacsa. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Revizor, 2014. augusztus 9. Link: »revizoronline.com«

Marton Éva: Esterházy Péter író: „Miért van a világban a rossz, ha egyszer van a Jóisten?” HVG, 2014/34, 28–29.

Dobszay János: Esterházy Péter urizálásról, hagyományokról és gyávaságról: az „igazi” gazdaság. HVG, 2014/51–52, 10.

2015

Az évek iszkolása. Esterházy Péter és Marianna D. Birnbaum beszélget. Magvető, Budapest, 2015.

Urfi Péter: 7 kérdés – Esterházy Péter. Magyar Narancs, 2015. április 14. Link: »magyarnarancs.hu«

Keresztury Tibor: Esterházy Péter: magyarul tudni nagy öröm. Beszélgetés Esterházy Péterrel új könyve kapcsán. Litera, 2015. április 23. Link: »litera.hu«

Ayhan Gökhan: Az ország, az többdimenziós. Kultúrpart, 2015. május 28. Link: »kulturpart.hu«

Dömötör Endre: Így hallgattok ti – magyar írók a zenéről: Esterházy Péter. Recorder Blog, 2015. május 30. Link: »recorder.blog.hu«

Markos Mária: Nincs biztosíték semmire. Szabad Föld, 71. évf. 25. sz. (2015. június 19.), 11.

Köves Gábor: „Nekem csak a szavak kellettek”. Interjú Esterházy Péterrel. Marie Claire, 2015. október 12. Link: »marieclaire.hu« Kötetben: László Ágnes: Értékteremtők 2017. Kossuth, Budapest, 2017, valamint Köves Gábor: Mi az, hogy nagymenők? Sztárinterjúk – Umberto Ecótól Kate Winsletig. Scolar, Budapest, 2016.

2016

Fabiny Tamás: A Márk-változat. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Credo, 2016/1, 27–36.

„Nekem minden családtörténet”. Esterházy Péterrel Dandoy Györgyi beszélgetett. Magyar Lettre Internationale, 100. (2016. tavasz), 100–102.

Csepelyi Adrienn: Hozsánna néked, modernitás! Közös oratóriumot írt Eötvös Péter és Esterházy Péter a Bécsi Filharmonikusok felkérésére. Népszabadság, 74. évf. 57. sz. (2016. március 8.), 11.

Igenek és nemek. Képzőművészet az irodalom felől. Bujdosó Alpárral és Esterházy Péterrel beszélget Marton Éva. 2B Galéria, 2016. március. Link: »2b-org.hu«

D. Magyari Imre: „Szól az életünkről-halálunkról…” Esterházy Péterrel és Szüts Miklóssal A bűnös című könyvükről. Pesti Műsor, 2016/2, 47.

Szegő András: „Végképp nem értem ezt a betegséget”. Közeli Esterházy Péterrel. Nők Lapja, 2016. július 7. Link: »«noklapja.hu

2022

Váradi Júlia: „Látni, hogy valami elszabadult”. Esterházy Péter (2008. április 16.). In Váradi Júlia: Dobszerda. Park, Budapest, 2022, 9–28.

Jegyzetek

Örök párbeszéd

1 Esterházy Péter: 1 könyv. Jegyzetek 1 könyvhöz. Élet és Irodalom, 1999/51–52., 3.

2 Esterházy Péter: A szavak csodálatos életéből. Magvető, Budapest, 2003., 41.

3 Lásd e kötet 15. oldalán.

4 „Azt szokták mondani, hogy a halott költők a purgatóriumba kerülnek a haláluk után jó pár évtizedre, és majd eldől utólag, hova jutnak tovább.” „Sok minden fölszívódott Petri verseiből.” Várady Szabolccsal Bödő Anita beszélget. Digitális Irodalmi Akadémia. Link: »dia.hu« Gondoljunk inkább így erre, Dantéval: „[…] a Purgatórium a földi lét meghosszabbítása. Akinek nem sikerült elsőre földi életében elérni a boldogságot, az most kap még egy esélyt. A Purgatórium a második lehetőség országa. És ez olyan lehetőség és olyan esély, amit nem lehet eljátszani: itt mindenki célba ér.” Mátyus Norbert: Mi a Purgatórium? (Dante-kisokos 6.). 1749.hu, 2021. 11. 15. Link: »1749.hu«

5 „A nosztalgia a leghamisabb”. Claudio Magris, a Budapesti Könyvfesztivál díszvendége és Esterházy Péter beszélgetése. A moderátor Mélyi József volt. Élet és Irodalom, 2012/17. (2012. április 27.), 3.

Tartalom

Pál Sándor Attila
Örök párbeszéd

A próza iszkolásai

Kontra Ferenc beszélgetése

„Azt csinálom, amit eddig, nézdegélek”

Keresztury Tibor beszélgetése

Von Haus aus mélymagyar

Farkas Zoltán beszélgetése

„Azt azért én soha nem állítottam, hogy én Esterházy Péter volnék”

Esterházy Péterrel és Morcsányi Gézával beszélget Martos Gábor, Soproni Könyvhét, 1995

„Nem vagyok egy Berzsenyi”

Petri György beszélgetése

„Hát mért oly fontos nekünk ez az ember?”

Takáts József beszélgetése

Vanni van

Zilahy Péter beszélgetése

Esterházy: „A szó helyzetét mindig néznem kell”

Válaszok az Index.hu fórum olvasóinak kérdéseire

„Én egy kiegyensúlyozott magyar úr vagyok”

Vickó Árpád beszélgetése

„…attól féltem, hogy ezután majd komoly embernek kell lennem”

Keresztury Tibor és Székely Judit beszélgetése

A béke rémülete

Inotai Edit beszélgetése

Rövid beszélgetés Esterházy Péterrel Hrabalról, a besúgásról és az emberi butaságról

Peter Michalovič beszélgetése

„Nem vagyok mutogatós író”

Valuska László beszélgetése

„Körbe vagyunk véve szavakkal”

Dömötör Ági beszélgetése

EP, JJ, ETC

Kappanyos András beszélgetése

A sosemvolt matematikus

Mécs Anna beszélgetése

Amit el akarok mondani, az nem egy történet

Selyem Zsuzsa beszélgetése

A Márk-változat

Fabinyi Tamás beszélgetése

„Végképp nem értem ezt a betegséget”

Szegő András beszélgetése

Bibliográfia

Jegyzetek

Névmutató

Magvető
Könyvkiadó és kereskedelmi Kft.
www.magveto.hu
www.facebook.com/magveto
magveto.kiado@lira.hu
Felelős kiadó Dávid Anna

Felelős szerkesztő Turi Tímea
Kézirat-előkészítő Balogh Emerencia
Korrektor Hradeczky Moni
A borítót Szilágyi Lenke fotójának
felhasználásával tervezte Pintér József
Műszaki vezető Takács Klári
Művészeti vezető Pintér József

ISBN 978 963 144 535 0

Elektronikus verzió
eKönyv Magyarország Kft., 2025
www.ekonyv.hu
Elektronikus könyv Nagy Lajos

Felhasznált betűtípus:
Noto Serif – SIL OFL