Ingeborg Stadelmann

A bába válaszol

Várandósság, szülés, gyermekágy és szoptatás
együttérző szeretettel és a természet erejével,
aromaterápiával, Bach-virágterápiával,
homeopátiával és fitoterápiával kísérve

– részlet –

Aromakeverékek Bt.,
Budapest, 2021

Die Hebammensprechstunde

Copyright © 1994/2005 Ingeborg Stadelmann, Stadelmann Verlag
Translation rights negotiated by Stadelmann Verlag, Ermengerst/Germany

Fordította: Hudáky Rita fordításának felhasználásával Görbicz Adria
A borítót tervezte: Kálnoky Csilla

Negyedik, aktualizált és bővített kiadás

A szerző honlapja: www.hebamme-stadelmann.de
A könyvben megtalálható Stadelmann-aromakeverékek
magyarországi forgalmazója a www. aromakeverekek.hu

Aromakeverékek Bt., Budapest, 2021
Felelős kiadó: Moldován László
Hungarian translation © Hudáky Rita, 2001, Görbicz Adria, 2021
Elektronikus könyv: Nagy Lajos
ISBN 978 615 80281 7 2

Ezt a könyvet
azoknak a gyerekeknek ajánlom,
akik éppen most születnek,
és minden szülőnek,
aki elfogadja őket
éppen olyannak, amilyenek

Tartalom

Előszó az új és bővített magyar kiadáshoz

Előszó

A szerző előszava

Anyává válni – természetes folyamat

A természet ereje

A hagyományos gyógynövénytől a modern tapasztalati gyógyászatig

Egyéni kísérés komplementer módszerekkel

Várandósság

Első három hónap (első trimeszter)

Az első tanácsadó: a bába

Hormonális változások

Anyává válni: jól használni az erőforrásaikat

Pozitív környezet a szüléshez: kórházban is

Bábai modellek

Várandósgondozás

A magzatmozgás észlelése és a korai kötődés

Táplálkozás: tápanyagokban gazdag, friss élelmiszerek

Várandósság alatti panaszok

Párkapcsolat

Otthonszülés – születésház

Iker- és többes ikerterhességek

A szép remények korai vége

Középső három hónap (második trimeszter)

Természetes segítségnyújtás gyógynövényekkel

Testi változások/ testápolás

Kapcsolat a bábával – szülésfelkészítés

A táplálkozással kapcsolatos kérdések

Súlygyarapodás

Terhességi cukorbetegség

Várandósság alatti panaszok

Párkapcsolat, szexualitás a várandósság idején

Születésház vagy otthonszülés

Doula, dúla, támasztóasszony – laikus asszonytársi segítő

Bürokrácia a szülés körül

Utolsó három hónap (harmadik trimeszter)

Magzati fejlődés és az érzékszervek

A női test változásai

Várandósság alatti panaszok

A várandósság alatti gondozás időpontjai

A CTG – kardiotokográfia

Veszélyeztetett terhesség kórházi tartózkodással

Koraszülés

Veszélyeztetett terhesség – gesztózisok/eklampszia, HELLP

Farfekvés

Párkapcsolat, szülőség

Információs estek pároknak: ráhangolódás a szülésre

Intézeten kívüli szülés

Kórházválasztás

Ambuláns szülés

Utolsó hat hét

Felkészülés a szülésre

A várandósság alatti gondozás időpontjai

Jósló fájások – leszáll a baba

Hüvelyi fertőzések az utolsó hetekben

Vérzések

Sötétpiros vér

A szülésfelkészítés természetes módszerei

Terminustúllépés

Szülésindítás

Ha minden másképp alakul – a császármetszés

Szülés

A szülés eseménye

Természetes szülés

Szülés – a tervezhetetlen esemény

Szülési fájdalmak

Háborítatlan, gyöngéd, jó szülés/születés

Szülésbefejező műtétek – császármetszés

A szülés kezdetének jelei

Kontrakciók, összehúzódások, hullámok vagy fájások

Magzatvíz, burokrepedés

A köldökzsinór

Nyákcsap, nyákdugó

Vérzések

Rosszullét, hányás

Hasmenés

A szülés szakaszai

A szülés folyamata szemléletesen elmagyarázva

Tágulási szak

Átmeneti szak

Az anya testhelyzete szülés közben

A gyermek útja a szülőcsatornán keresztül – meghatározó egy életre

Anya és gyermeke a kitolási szakban

Gyermek születik

Szüléskísérők: a JELEN-LÉT értéke

Másik szüléskísérő

Tágulási szak – várakozás együtt

Segítő kezek és együttlélegzés

Átmeneti szak – együttérzés, együttlégzés, együtt-lét

Kitolási szak – a gyermek megszületése

Természetgyógyászati módszerek a szüléskísérésben

A lepényi szak

Természetes segítségnyújtás

Vérveszteség szülés után

Halva szülés, boldogtalan szülés

A szép remények szomorú vége

Búcsú

Hirtelen bölcsőhalál

A baba halála utáni napok

Szertartás a temetés helyett

A természetgyógyászat segít a búcsúban

Gyermekágy

Bábai segítség

A gyermekágy jelentősége

Szülők a gyermekágy idején

Az anyának időre, szeretetre és gondoskodásra van szüksége

Korai gyermekágy

Pihenés a szülés után, 1 hét az ágyban

A gyermekágy lefolyása

Első órák

Első nap

Második nap

Harmadik nap

Negyedik és ötödik nap

Hetediktől a tizedik napig

Gyermekágy császármetszés után

Természetgyógyászat a gyermekágyban

Lelki folyamatok a gyermekágyban

Testi zavarok a korai gyermekágyban

A medencefenék

Gátsérülések kezelése

A társ szerepe a gyermekágy idején

Az újszülött

Az anyai testből világra jönni

Felsírás

Az élet első percei

A születés fáradalmai – műtéti befejezés, nehéz szülés

A szülés utáni első óra

Az élet első órái, napjai, hetei

Első nap

Második nap

Harmadik nap

Negyedik nap

Ötödik nap

A hatodik naptól a tizedik napig

Bőrápolás aromakeverékekkel

Köldökápolás

Újszülöttkori sárgaság (ikterus)

Gondok és félelmek

Az első kisebb betegségek

Befejező megjegyzések

Szoptatás

A sikeres szoptatás feltételei – a lényeg: a meggyőződés

Az anyatej összetétele

Allergiák és szoptatás

Anyatej és károsanyag-megterhelés, a szoptatás hossza

Tévhitek, társ, családi helyzet

A mell változásai

Szoptató anyának lenni

Gyakorlati tanácsok szoptatáshoz

Szopásmennyiség, a szoptatott gyermek gyarapodása

Anyai sajátosságok

Szoptatási segédeszközök

Tejpangás vagy mellgyulladás (masztitisz)

Ikrek és problémás gyerekek

A szoptató anya táplálkozása

A szoptatott gyermek hozzátáplálása

A csecsemő elválasztódása

Késői gyermekágy

Hétköznapok a családban, a háziasszonyok helyzete

A késői gyermekágy kísérőjelenségei

Szexualitás a szülés után, fogamzásgátlás

A szülői lét kalandja

Köszönetnyilvánítás

Bábai segítség az anya és a gyermek számára

Információ a bába munkájáról

Bábai egészségügyi szolgáltatók

WHO-ajánlások
– pozitív szülésélményt célzó szülészeti ellátás

EPDS-kérdőív
(Edinburgh-Postnatal-Depressions-Skala)

Hasznos linkek

Irodalomjegyzék

Tárgymutató

Ajánlom figyelmébe!

Ez a könyv jól forgatható kézikönyv szeretne lenni, mely felvilágosít, információt ad át, és felelősségteljes öngondoskodásra ösztönöz. Minden olvasó saját felelőssége, hogy követi vagy nem e könyv tanácsait, kipróbálja vagy sem az ajánlott természetgyógyászati eljárásokat. De ez a könyv nem akarja a szakembereket pótolni, ezért ha kétségei vannak, ha diagnosztizálatlan betegségben szenved, szakemberhez kell fordulnia a helyes diagnózis és a megfelelő kezelés érdekében.

A természetben található anyagokat lehet nem megfelelően alkalmazni vagy rosszul adagolni, és akkor mellékhatások jelentkezhetnek. Feltétlenül tartsa be e könyv ajánlásait, különösen gondosan olvassa az utasításokat, és fogadja meg Paracelsus szavait: „Minden dolog méreg, ha önmagában nem is az; csupán a mennyiség teszi, hogy egy anyag nem méreg”.

Előszó az új és bővített magyar kiadáshoz

Hatalmas megtiszteltetésnek éreztem, amikor felkértek A bába válaszol újrafordítására. Egyben volt elismerés és kihívás is, hogy magyarul az én tolmácsolásomban szólalhat meg ez a nagyszerű szakember, de bevallom, fogalmam sem volt, hogy valójában mire vállalkoztam. Fel se fogtam, hogy a felkérés, hogy fordítsam le, illetve az első fordítással vessem egybe és szakmailag lektoráljam is a könyvet, valójában két összeegyeztethetetlen feladat.

Csak egyszer találkoztam személyesen Ingeborg Stadelmann-nal, miután már felhagyott a szülések kísérésével, és járta a világot, hogy hatalmas tudását más bábáknak átadja, és támogassa a természetgyógyászattal kísért háborítatlan szülés ügyét a világban. Ezzel a küldetéssel járt Budapesten találkozásunkkor is. De tudtam róla, hogy már fiatal bábaként emlékezetesen kiállt szülőföldjén a nőközpontú szülészeti ellátásért, pedig hagyományos, patriarchális falusi kisközösségből jött, ahol nemigen illett a nőknek „ugrálni”. Elsők között kezdett el független bábaként dolgozni Németországban, és születésházat alapított, amelyben a legmagasabb császármetszési arányok közepette (a császármetszések aránya Németországban az 1980-as években tetőzött), a medikalizált szülés divatjának csúcspontján, ragaszkodott hozzá, hogy a szülés bár nehéz, de megcsinálható munka, amire a nők képesek; és meg is teremtette hozzá a biztonságos feltételeket. Amikor mindenki az orvosságokhoz és a szikéhez nyúlt, ő összegyűjtötte a környékbeli füvesasszonyok bevált receptjeit, és egyre inkább csak gyógynövényeket alkalmazott a szülések körül. Ezért otthonában a „nemzet bábájának” tartják, és ezt a könyvét több mint félmillió példányban adták el. Nemcsak a kismamák polcán van ott, hanem már a szülésznőképzés is elképzelhetetlen nélküle.

Először csak azt láttam, hogy kigyomlálhatom az előző kiadás szakmailag pontatlan részeit, hogy beleláthatok e nagyszerű bába 24 éves fejlődési útjába, és magam is fejlődhetek attól, hogy szavanként kell átrágnom magam az anyagon. Tanulságos volt látni, hogy a szakmám mely területein jött létre a legtöbb új ismeret, hogy voltak dolgok, amikért az előző kiadások idején még küzdenie kellett, mostanára pedig általánosan elfogadottá váltak. Mások viszont továbbra sem honosodtak meg, megint másokat már nem is említ, csodaszerek jönnek és mennek. Érdekes, hogy a bizonyítékokon alapuló orvoslás mi mindenről változtatta meg az addig megdönthetetlennek látszó vélekedést, hogy egyre több eszközzel lehet tudományosan is bizonyítani a természettudományos módszerek hatékonyságát, illetve hogy egészen új szakágak alakultak, mint például a megfigyelésen alapuló tapasztalati gyógyászat. Vagy ilyen új terület a szoptatási szaktanácsadás is. Egyáltalán, a szoptatás és a baba hozzátáplálása talán az a terület a szülés körül, amely az elmúlt 25 évben a legtöbb új tudományos eredményt hozta.

A leglényegesebb változás mégis az, amely a legtöbb munkát adta nekem: teljesen más szóhasználatra írta át a könyv szinte minden mondatát, tehát nemcsak hozzáírt 150 oldalt, hanem szinte minden mondatot átfogalmazott, amitől számomra az eredetileg gondolt 2 hónap helyett a munka végül 2 évig tartott. A fogalmazás megváltoztatása itt azonban annyira lényeges, hogy valójában a világnézet megváltozását jelenti. Az eredetileg 1992 és 94 között íródott könyvnek ugyanis az az alaphangulata, hogy a bába a szakember és letéteményese a megfellebbezhetetlen tudásnak, a szülő nő pedig segítséget kap ebben a könyvben, és nincs más dolga, mint követni az utasításokat. Így aztán ez a könyv eredetileg nem különbözött abban a medikalizált szülészet gondolkodásától, hogy a szaktudás a szakembereknél van, és a nő – vajúdó, szülő vagy gyermekágyas – csak laikus, akinek íme van honnan okulnia. Ebből az új, bővített kiadásból eltüntette a szerző (így aztán én is), hogy ezt vagy azt „kell” csinálni, már csak megoldási javaslatokat tesz, felhívja a figyelmet az egyéni eltérésekre, kifejezetten kér az egyéni mérlegelésre, és ezzel végre visszahelyezi a kompetenciát a nő kezébe. Már egyre kevesebbszer biztat feltétlen engedelmességre, de még sok esetben messze van a „shared decision making”-től, az egészségügyi ellátás olyan modelljétől, amelyben az egészségügyi szakember nem elrendel és előír, de nem is csak informál, hanem figyelembe véve a család összes körülményét, elvárását, elképzelését, nekik segít meghozni az életüket érintő fontos döntéseket. Tiszteletben tartva ezt a döntést akkor is, ha ő ugyanezekből az információkból más döntésre jutott volna. Ezen szemlélet szerint az orvoslás egyenrangú közreműködés kliens (nem beteg vagy páciens) és szakember között, ami különösen igaz a szülésre és a szülés körüli dolgokra, hiszen itt legtöbb esetben még csak nem is betegekről vagy betegségről van szó. Az első kiadásban még az lehetett a terv, hogy megmondja a megoldást, a másodikban, hogy beépítse az új tudományos eredményeket, és az alapján javítsa. Mostanra pedig belátta, hogy nem tudja majd mindig újraírni, ahogy a tudomány újabb eredményeket produkál, ezért megpróbálja a régóta felhalmozott bábai tapasztalati tudást és a gyorsan változó tudományos ismereteket most már nem egyedül üdvözítőként, hanem választási lehetőségként felkínálni. Közben megváltoztak a tudományos bizonyítékokra vonatkozó szabályok, több alátámasztásra és körültekintőbb vizsgálatokra van szükség ahhoz, hogy valamit evidenciaként fogadjanak el. De ez a terület rosszul vizsgálható, mert nem etikus kísérletezni magzatokkal, kisbabákkal, szoptató anyákkal, és pénzt is nehéz szerezni olyan vizsgálatra, amely esetleg bebizonyítaná, hogy a rutineszköz vagy -szer vagy beavatkozás, amelyhez a gyártót, használót anyagi és erkölcsi érdek fűzi, nem hasznos vagy kifejezetten káros.

A másik ok, mely miatt sokkal hosszabb volt az elkészítés ideje, mint azt valaha is gondoltam volna, hogy időnként feloldhatatlan ellentétbe került bennem a fordító, akinek munkája a pontos leképezése az eredetinek, és a szaklektor, aki nemcsak azt nézi, hogy a fordítás helyes-e, hanem azt is, hogy a magyar viszonyok között értelmezhető és használható-e.

A jobb olvasási élmény érdekében ebben a kiadásban a két ország eltérő szülészeti ellátásából adódó különbségeket nem lábjegyzetekben fűztem az anyaghoz, hanem integráltam a szövegbe, de mindig felismerhetővé téve, hogy most a magyar viszonyokról van szó, vagyis ezek a részek nem találhatóak meg az eredeti műben, nem fordítások.

Szaklektorként arra is figyelnem kellett, hogy a német „Hebamme” szó ugyan elsődlegesen magyarul a szülésznőnek felel meg, a német és magyar rendszer azonban alapvetően eltér egymástól. Ott a „Hebamme” sokszor már a családtervezésnek is része, kíséri a várandósságot és a szülést – gyakran egymaga, ha semmilyen komplikáció nem merül fel –, majd intenzíven gondozza a gyermekágyast az első 10 napban, de később is, sokszor a szoptatási időszak végéig. Míg a magyar szülésznők csak az orvosok asszisztenseiként dolgoznak, és jellemzően csak a szülésnél vannak jelen. Ezért választottam én is fordításként a bába szót, mert ez az a hagyományos hivatás, amely a nők és a családok körüli összes teendőt felöleli a reprodukciós szakaszban, és szerencsére Magyarországon is vannak képviselői – habár jelenleg nagyjából csak tucatnyian –, akik újraélesztették és életben tartják ezt a fontos gondoskodó szakmát, ráadásul az egyre szélesedő gondoskodási válság közepette. Itthon ezek a területek megoszlanak a szülészorvos, a szülésznő, a háziorvos és a védőnő között, ezért sok helyen őket is felsoroltam, vagy csak azt, aki konkrétan nálunk ezt a tevékenységet végzi, vagy a „Hebamme” helyett a szakember szót használtam, amennyiben Magyarországon ez változó szereplős egészségügyi feladat, amelyet bábák pont jellemzően nem végeznek. Nem titkolt szándéka ennek a könyvnek, hogy minél többeknek kedvet csináljon nemcsak ahhoz, hogy holisztikus szemléletű kísérőt, bábát válasszanak ebben a fontos időszakban maguk mellé, hanem ahhoz is, hogy ezt a csodálatos ősi hivatást válasszák, amelyben mindenben a nőkkel és a családokkal lehet lenni, az ő érdekeiket szolgálni. Mennyire más úgy egy családot gondozni, hogy már azt is tudja esetleg a szakember, hogy mennyire könnyen vagy nehezen jött össze a baba, vagy várva várt, vagy éppen „becsúszott”, hogy milyen gondok és örömök voltak a várandósság alatt, hogy milyen a családi háttér és a párkapcsolat, hogy hogyan zajlott a szülés, és ez vajon hogyan függhet össze adott esetben azzal a szoptatási problémával, amelynek a megoldásán fáradoznak. Aki nem követte ilyen módon a család egész történetét, annak szinte esélytelen ezeket az összefüggéseket kibogozni.

Az is tetten érhető, hogy a 80-as, 90-es években minden bizonnyal még az otthoni bábai ellátásban is az volt az alap – ami egyébként a magyarországi kórházi ellátásban sajnos még mindig így van –, hogy eleinte a szakember végez szinte mindent az újszülött körül, fürdet, öltöztet, ellátja a köldökcsonkot, mert ő ért hozzá. Sokkal jobb az az irány, amely ebben a kiadásban már megjelenik, hogy az első pillanattól kezdve a szülők gondozzák a picit, a bába csak a szülőpár hasznára van eközben, de már nem akarja kivenni a gyereket a kezükből, ami nagyban hozzájárul a szülők kompetenciaérzéséhez és a kötődéshez a szülők és a gyermek között. Lassan terjed csak az a szemlélet, hogy a szülés nem időzített bomba, a szülés körüli ellátás nem vészhelyzeti forgatókönyv, hanem mindez normális élettani folyamat, a nők és a családok életének egyik csúcspontja, és ezért ők dönthetnek róla minden részletében, ahogy a felelősséget sem veszi el tőlük senki.

A jellemzően férfiak által dominált nyugati orvoslás csak alig 100 éve uralta el a szülészeti ellátást is, és ez nemcsak az egyre medikálisabb szemléletet, az egyre szorosabb időkereteket, az egyre kevesebb egyéni szabadságot és választási lehetőséget hozta magával, hanem azt is, hogy a szülés fenntartható családi esemény helyett veszélyes hulladékokat gyártó, környezetszennyező, futószalag-tevékenység lett, ahogyan az újszülöttet is kevesen várják ma már úgy, hogy maguk készítik a babakelengyét. Ma már elengedhetetlennek gondoljuk, hogy műanyag tárgyakkal, cumikkal, cumisüvegekkel, mellszívóval, bimbóvédővel, műanyag játékokkal, babakocsival és kisruhák özönével árasszuk el az újszülöttet, még mielőtt megszületett volna. Be kell látnunk, hogy pont az újszülött érdekében ez nem fenntartható, hogy változtatnunk kell. Ennek a könyvnek az is hatalmas érdeme, hogy minden felmerülő nehézségre talál természetgyógyászati megoldásokat, környezetbarát segítséget, hulladékmentes alternatívát. Az elmúlt 50 évben elképzelhetetlennek tűnt, hogy egy gyerek, cumisüveg, cumi, babakocsi, kiságy, műanyag játékok, eldobható pelenka nélkül nőjön fel – pedig mindez lehetséges, és boldogabb meg környezetkímélőbb és egészségesebb meg a jövőt jobban figyelembe veszi. A csecsemő kötelező velejárója nem egy műanyag tárgy, hanem a szülei jelenléte, figyelme, gondoskodása, szeretete.

Budapest, 2021. március

Görbicz Adria, bába,

a könyv fordítója és szaklektora,

a Bábakalács Születésház alapítója

Előszó

Ma, amikor minden 3. gyerek császármetszéssel születik, minden 4. szülést gyógyszeresen indítanak, minden 3. szülő nő fájáserősítőket kap, szükség van alternatívákra. Alternatív látásmódra, hogy más szemmel nézzünk a várandósság, a vajúdás, a szülés, a gyermekágy folyamataira, és alternatív gyógyászati módszerekre, hogy személyre szólóan, háborítatlanul találhassa meg mindenki a maga útját, és megerősödve jusson el ezen időszak végére. Pontosan ezt kínálja ez a könyv. Itt van A bába válaszol régóta várt új kiadása! Nemcsak szülők, nagyszülők, leendő szülők, de szakemberek, bábák, szülésznők és más, természetgyógyászat iránt érdeklődő emberek is találnak benne ötleteket, tippeket, recepteket és útmutatást a természetes anyagok alkalmazásához az anyák és gyermekek egészségmegőrzése érdekében.

E tömör tudásanyagot a szülés előtti, alatti és utáni fiziológiás folyamatok szemléletes magyarázatába ágyazva kapjuk. De a legnagyobb érdeme e könyvnek az, hogy a bába és természetgyógyász Ingeborg Stadelmannak sikerült a rendkívüli mutatvány: ezzel a művel kötött össze két világot. Hagyományokon és megélt tapasztalatokon alapuló tudás és modern tudomány – ez a kettő, sok szálon kapcsolódó, mégis olyan sokszor egymással szembeállított tudományág –, itt mindkettő egymás mellett, egyenrangúan lehet jelen, bölcsességgel, humorral és józan paraszti ésszel oldva fel az ellentmondásokat. Stadelmann ráveszi az érdeklődő olvasót, hogy felelősségteljesen járja a maga útját a várandósság és szülés alatt, és bízzon a saját erejében. Ehhez a szerzőnő szerint nincs szükség sok „orvosi körítésre”, műszerekre, orvosságokra. A szükséges erőforrások ott szunnyadnak minden nőben, szülő párban és születendő gyermekben.

Óvatos és kompetens kíséret mellett a szülés élménye olyan lehetőség, amely minden résztvevő továbbfejlődését és növekedését szolgálja. Ehhez évezredek óta a világ minden táján használt támogatás a természetgyógyászat. Hogy a gyömbér enyhíti az émelygést, vagy a hűvös túrópakolás csökkenti a gyulladást és fájdalomcsillapító hatású, azt nem Stadelmann találta ki, ő csak sok év alatt szorgalmasan összegyűjtötte és feljegyezte. Viszont az e könyvben megosztott speciális illóolajok alkalmazásai, a hatóanyagok és különleges receptúrák a saját tapasztalatainak az eredményei. Mindezen részletes beszámolók között a hivatalos tudománynak is helye van.

Az első kiadás óta megfigyelhető az az érdekes nemzetközi trend, hogy a természetgyógyászat felértékelődik a hivatalos orvoslás körében. Ma már vannak igen értékes tudományos folyóiratok, amelyekben randomizált, kontrollált tanulmányok jelennek meg természettudományos és komplementer gyógymódokat vizsgálva. Ezekben gyakran beigazolódik a „régi” tapasztalati tudás. Még az evidenciaalapú brit állami egészségügyi rendszer is elismeri, hogy az aromaterápia javít a szorongáson, és a gyömbér hatékony és biztonságos hányinger esetén.a Ezzel egyidejűleg nyilvánvalóvá vált, hogy a kismamák keresik e terápiás megoldásokat: a várandósok majdnem 1/2-e és a gyermekágyasok 1/3-a használ természetgyógyászati módszereket. Alternatívát keresnek az allopátiás orvoslással szemben maguk és gyermekeik számára.b

Hasonló a helyzet a vajúdás és a szülés alatti rutinbeavatkozásokkal, például a beöntéssel, borotválással, gátmetszéssel, gyakori hüvelyi vizsgálatokkal, a szülés időtartamának korlátozásával, melyeket a hivatalos orvoslás sok éven át szükségesnek tartott, és melyek hasznát csak mostanában kérdőjelezték meg tudományos kutatások; de ma már van tudományos engedélyünk a „semmittevéshez”.c Ezek az új tudományos eredmények alátámasztják, amit a bábák mindig is tudtak: a nők tudnak szülni, a gyerekek meg tudnak születni. E természetes, élettani folyamatokat védeni és elősegíteni kell. Beavatkozást – orvosi, de akár nem orvosi jellegűt is – csak nagyon alapos indokkal, és a lehető legóvatosabban, a lehető legrövidebb ideig, a szükséges legkisebb mértékben, minél kevesebb ártalmas anyagot használva szabad csak végezni.

Ehhez nyújt ez a könyv kompetens gyakorlati megoldásokat. Köszönöm a szerzőnőnek, hogy megosztja velünk tudását.

Schellerten, 2018

Prof. dr. Christiane Schwarz

A szerző előszava

1994-ben tarthattam először A bába válaszol első német kiadásának frissen a nyomdából érkező példányát a kezemben. Még ma is büszkeséggel tölt el, hogy sikerült ezt a könyvet saját kiadásban „világra hoznom”. Legalább ennyire büszke vagyok arra is, hogy e könyv első megjelenése óta pozitív változások történtek a német szülészeti ellátásban, és egyre több szülésznő és orvos találja fontosnak, hogy a szülés természetes keretek között maradjon, és ennek elősegítésére természetgyógyászati módszerekhez folyamodjon. Sőt, vannak kórházak, amelyek szülészete azzal hirdeti magát, hogy ott a „Stadelmann-módszert” alkalmazzák.

Hogy ez a könyv mennyire ismert lett Németország-szerte, és nemcsak a leendő szülők, hanem a szakemberek körében is, azon a tényen is lemérhető, hogy igazi bestseller lett belőle több mint 600 000 eladott példánnyal, de Németországon kívül is népszerű, jelen van minden kontinensen. Ehelyütt szeretnék minden olvasómnak köszönetet mondani, aki érdeklődésével hozzájárult az óriási sikerhez.

Időközben az első kiadás óta eltelt 24 év. Alapos átvizsgálást és kutatást követően elkészült a könyv teljesen átdolgozott, tartalmilag kibővített és új formába öntött változata. Sok minden történt ebben a 24 évben. Az első kiadásban bepillantást nyerhettek egy független bába hétköznapjaiba, a mostani kiadásban pedig már több év tapasztalatcseréjére és a bábaképzésben, valamint más egészségügyi szakmák továbbképzéseiben való oktatói múltra is visszatekinthetek. Ezért is volt nagyon fontos számomra, hogy a könyv minden állítását újból megvizsgáljam, és ahol szükséges, az új tudományos ismeretek fényében aktualizáljam, kiegészítsem. Örvendetes, hogy az elmúlt 10 évben Németországban nemcsak a bábák és szülésznők, hanem szülészek is kiálltak a nőközpontú és beavatkozásszegény szülészeti ellátás mellett. Ez tette lehetővé, hogy kijelentéseim ma már „nemcsak” egy független bába tapasztalatait tükrözik, hanem evidencián alapuló, tudományos tények. Az Irodalomjegyzékben minden tudásra szomjazó olvasó, kolléga, leendő és már végzett szülésznő, orvos és más szüléskísérő megtalálhatja a tudás forrását.

De továbbra is elsődleges szándékom, hogy e könyvem valódi „kincsesbánya” legyen a leendő szülők számára, akik ismeretekkel felvértezve, öntudatosan és megerősödve szeretnék átélni a várandósság, valamint a szülés és a gyermekágy időszakát. Nagy örömömre szolgál, hogy sikerült érthető asszonyi nyelven megfogalmaznom a mondandómat, így ez a könyv már évek óta a gyermeket váró anyák és apák „bibliája” lett. De pályakezdő bábák is nélkülözhetetlennek tartják: a bábaképzésben úgy hivatkoznak rá, hogy a „másik tankönyv”, és sok bába ebből készül fel az állásinterjúra. E könyvem ellenpontja a hagyományos tankönyveknek, miközben manapság már forrásként szerepel az irodalomjegyzékükben. Bábatársaimnak pedig fontos segítséget nyújt a független bábaság felé vezető úton. Nagyon örültem egy fiatal orvos levelének, aki azt írta nekem: „Minden, ami a tankönyvekből hiányzik, benne van A bába válaszol-ban”. Kongresszusokon vagy előadásokon fiatal anyák suttogják a fülembe: „Én is egészségügyi dolgozó vagyok, A bába válaszol adott nekem bátorságot, hogy merjek otthon szülni”. Az ilyen és ehhez hasonló visszajelzések boldogsággal töltik el a szívemet, és évek óta motivációt jelentenek ahhoz, hogy ne fáradjak bele, ne adjam fel az ismeretterjesztést a beavatkozásmentes, bábák által kísért, természetgyógyászati módszerekkel támogatott, intézeti vagy intézeten kívüli szülésről.

Ez volt a vágyam már az első kézirat megírásakor is. Most, amikor a legújabb kiadást tartom a kezemben, biztos vagyok benne, hogy ez a könyv továbbra is el fogja érni a célját. Bábák idéznek belőle szülésfelkészítő tanfolyamokon, kérik meg a várandósokat, hogy olvassanak utána e könyvben ennek vagy annak a következő találkozásig. Szülők írnak nekem a világ minden tájáról, hogy elmeséljék, hogyan tudtak segíteni magukon a várandósság, a szülés és a gyermekágy ideje alatt e könyv információit használva. Szívmelengető az az aktív szülők által kezdeményezett, az egész országra kiterjedő mozgalom (Mother Hood e.V.), mely politikai síkon is küzd azért, hogy minden nőnek lehetősége legyen a szülése közben végig ugyanazzal a szülésznővel maradni, aki akkor csak rá figyel, mert csak így történhet meg a szülés a bizalom és bizakodás légkörében. Ez évtizedekig így volt a német kórházak szülőszobáin, de a szakemberhiány miatt és költséghatékonysági okokból mára már a legtöbb helyen nem elérhető. E mozgalomnak köszönhető az is, hogy ismét felszínre került, ami mindig is világos volt, és végre megint nyíltan ki lehetett mondani: a szüléshez időre van szükség, és nem császármetszéssel való fenyegetésre vagy kecsegtetésre. Anya és gyermeke csapatot alkot, akiknek először egymásra kell hangolódniuk a kontrakciók egyre gyorsuló ritmusában, hogy lépésről lépésre kerüljenek közelebb a győzelemhez, a szüléshez. Sem a bábának, sem az orvosnak, sem más kísérőnek, de még az apának sincsen joga megzavarni ezt az összhangot, ne adj’ isten beleavatkozni.

Egy idősebb, ugyancsak könyvek írásával foglalkozó úr még 1993-ban, az első kézirat idején azt mondta nekem: „Meglátja, a könyvírás éppen olyan, mint a szülés. A könyvek is megváltoztatják az életünket, nem csak a gyerekek.” El kell ismernem, igaza volt. A könyvek tényleg olyanok, mint a gyerekek, nap mint nap újabb feladatok és kalandok elé állítanak. Az is igaz ugyan, hogy „a papír eltűr mindent”, és az írott szó türelmesen kivárja a korrektúrát vagy a végső simításokat, de a szónak hatalma van, szokásokat változtat meg, új utakra visz. Nemcsak a szülők körében és a kórházakban történt változás az első kiadás óta, hanem Németországban a bábákat és a gyógyszerészeket is közelebb hozta egymáshoz A bába válaszol. Az együttműködésem Dietmar Wolz kempteni gyógyszerésszel (Bahnhof-Apotheke) gyümölcsöző volt: Németországban és határain túl is ismert és nemzetközi védjegy lett a Stadelmann-aromakeverékek® és teakeverékek. E könyvnek köszönhető, hogy ma már minden gyógyszertár tart – a gyógynövények és homeopátiás szerek mellett – az én aromakeverékeimből is a készletén. Örömmel kínálják vevőiknek az én kizárólag természetes alapanyagokból készült, garantáltan kiváló minőségű termékeimet. Országszerte egyre több gyógyszerész ápol jó kapcsolatot független bábákkal azért, hogy a kismamák a bábai gondoskodás mellett kompetens, az egyéni igényeikre reflektáló segítséget kaphassanak a gyógyszertárakban is.

Az én személyes életem és a családomé is nagyot változott e könyv megjelenése óta, ahogy azt az idős férfi megjósolta. 2003-ban elhatároztam, hogy felhagyok szeretett bábapraxisommal (melynek „Erdenlicht” a neve, vagyis magyarul szó szerint a „Föld fénye” – a ford.), és ezentúl A bába válaszol üzenetét próbálom minél szélesebb körben átadni a világnak. Korábban a kismamáknak voltam kénytelen azt mondani, hogy már nem tudok több szülést elvállalni, mert annyira tele volt a naptáram, és ma már természetgyógyászati előadások, továbbképzések töltik meg évekre előre. Szívesen adom tovább a tudásomat abban a reményben, hogy növekedik a bábák száma, akik „bölcs asszonyként” nőközpontúan kísérik majd a leendő anyákat e nagyon szép és meghatározó időszakban.

Remélem, hogy ezzel az új, bővített kiadással még több kérdésre tudok válasszal szolgálni a kedves olvasó számára abban a különleges időszakban, amikor fejlődik a magzat. Rögtön e könyv elején szeretném, ha megismernék, mit gondolok a természetről és a természetes szülésről. Ezenkívül bevezetőt találnak a komplementer orvoslás módszereibe, különösen az aromaterápiába, a Bach-virágterápiába, a homeopátiába és a fitoterápiába, melyek központi részei e könyvnek. A Várandósság fejezetben arról olvashatnak, milyen jelentős az emberi hormon- és jelátvivő rendszer befolyása, és hogy ez alapján a kismamák viselkedéséből sok minden megmagyarázható. A szándékom az, hogy bemutassam e bonyolult és csodálatos rendszer tökéletességét, hogy felébresszem az ősbizalmat a női test működése iránt. És nemcsak a nő, de a kompetens magzat iránt is, akit nem tudunk megkérdezni, mi tetszik neki és mi nem, hogy egyetért-e például az orvosi „ellenőrzési mániával”. Kritikusan állok a várandósgondozás egyes vizsgálataihoz, az indokolatlan ultrahangozáshoz, de a szakmai indok nélkül végzett császármetszéshez is, és álláspontomat tudományos kutatásokkal is alátámasztom. A 21. század olyan jelentős változásokat hozott, hogy azt remélem, a szülészetben is meghatározó fordulatnak kell következnie. Az orvostudomány lehetőségei helyett végre a magzat igényeit kellene szem előtt tartani, és akkor nem a minél gyorsabb, optimális technikai adatokkal és laboreredményekkel rendelkező szülés lenne a cél. Kedves leendő szülők és kedves fiatal kollégáim, sose becsüljék alá azt, amit személyesen tenni tudnak azért, hogy a magzatok nyugalomban és biztonságban fejlődhessenek, és maguk dönthessék el, mikor jött el a szülés napja!

Nemcsak bábai ajánlásokat, hanem orvosi tanácsokat is találhatnak e könyvben, de ahol csak lehetséges, előbb a nem orvosi megoldásokat sorolom fel, vagy például táplálkozási tanácsot adok, ha az ígér jobb megoldást; esetleg természetgyógyászati vagy más komplementer módszert ismertetek. Hogy az ajánlott megoldások közül ki melyiket érzi szimpatikusnak, döntse el maga. Néha kipróbálja majd az ajánlott teakeveréket, máskor homeopátiás szert vesz be, vagy aromakeveréket használ panaszai enyhítésére, néha pedig csak megnyugszik, mert megtudja, hogy amit érez, teljesen normális. Az emberek, így a gyermeket váró szülők is képesek döntéseket hozni, és vállalni a felelősséget a döntéseikért. Valójában senki nem vállalhat felelősséget másokért.

Ez a könyv azonban nem akarja felülbírálni azon tapasztalt bábák, orvosok, terapeuták vagy gyógyszerészek tanácsait, akik értenek ehhez az életszakaszhoz. Arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy a természetgyógyászati módszereknek is lehetnek mellékhatásaik; ezek elkerülése nagy tapasztalatot és tudatosságot igényel. Kétség esetén mindig járjanak utána, de az internetről származó információkat óvatosan kezeljék, hacsak nem egyértelműen látszik, hogy megbízható szakportálról származnak.

Még egy vágyam kapcsolódik ehhez a könyvhöz: bárcsak egyre többen éreznének késztetést a független bábaság iránt, és jelentene nekik kiteljesedést az, hogy teljes körűen gondozhatnak várandósokat! Meggyőződésem, hogy megéri ebben az életigenlő időszakban a párokat kísérni, és újból és újból bátorítani őket, hogy legtöbbször elég a gyermekük számára, ha „csak” jelen vannak. A független bábaság azt is jelenti, hogy tudni kell önállóan dolgozni, de ebben az a lehetőség is benne rejlik, hogy ha éppen nincs szülés, akkor maguk alakíthatják a napjuk menetét. Ki-ki habitusa szerint választhatja meg a családok kísérésének módját is, az intézeten kívüli szülést szabályozó rendelet csak a kereteket adja. Kívánom a kórházaknak, hogy a bababarát, családbarát jelzők ne csak vonzó hívószavak maradjanak, hanem maradéktalanul meg is valósuljanak a szülőszobákon, gyermekágyas osztályokon; ehhez azonban az szükséges, hogy megfelelően képzett személyzet álljon rendelkezésre. Vagyis, hogy végre leporolják a sarokba száműzött szülőszéket, és végre engedjék – minden káddal rendelkező szülőszobán – a vízben is szülni a nőket, úgy és azzal, ahogy ő szeretné, akkor, amikor a szülés ideje valóban eljött, minden orvosi beavatkozás nélkül. Természetes lenne, hogy a szülészetek is képezzék magukat a természetgyógyászat terén, és integrálják a szelíd módszereket a szülészetbe, hiszen a várandósság és a szülés nem betegség, hanem természetes folyamat. Az új családtag érkezését méltón, minden sürgetés nélkül kell fogadni, amit az ambuláns szülés is elősegítene: ekkor a szülést követő 2 óra után az új család hazamegy a kórházból, és a saját otthon semmihez nem hasonlítható békéjében és melegében, családi körben éli meg a szülést követő első néhány nap fontos és megismételhetetlen pillanatait. Az, hogy ezt a költséghatékony és rövid és hosszú távon is előnyökkel járó ellátási formát Magyarországon csak nagyon kevesen választják, választhatják, a szülészeti ellátás finanszírozásának visszásságain és a szülő nők alacsony megbecsülésén múlik. (E könyvben Stadelmann természetesen a németországi viszonyokról ír. Mi megpróbáltuk a magyarországi állapotokat is leírni – a szerk.)

Igaz, hogy Magyarországon az otthonszülés tb általi finanszírozása még nem megoldott, de a hálapénz miatt a fogadott orvos, szülésznő is nem kevés pénzbe kerül, gyakran jóval többe, mint az otthonszülés. Aki megteheti, hogy jó minőségű babakelengyére és gyakran teljesen felesleges babaholmikra sok pénzt költsön, ne a szülészeti ellátás minőségén spóroljon, amikor ennek sokkal nagyobb a tétje mind az anya, mind a baba számára! A gyerek jó befektetés, ezért érdemes a gyerek jólétébe is befektetni. Ha nem anyagi okokból, hanem a biztonság miatt választja a kórházat, akkor érdemes először definiálnia a maga számára, mit is jelent a biztonság, és nemcsak a szülésre vonatkoztatva, hanem az egész – gyerekekkel töltött – életre. Felteszem, hogy az 1960-as évek előtt született nagyszülei nagyrészt még otthon születtek, és túlélték. A dédszülei is minden bizonnyal a legnagyobb biztonságra törekedtek, amikor megbíztak a bába szakértelmében.

Akárhol és akármikor történjen a szülése, az életére meghatározó élmény lesz. A ma születő és felnevelkedő gyerekek lesznek a holnap felnőttjei, és ehhez jó alapokra van szükségük. Annyi ősbizalmat és szeretetet kell kapniuk, amennyi csak megadható nekik. A szülőknek több bátorságot kívánok a felelősségvállaláshoz, és sok olyan bátor gyereket, akik napvilágra jönnek, és egy életen át boldogok.

Az én történetem anyaként, bábaként és e könyv szerzőjeként

Az 1994-es első kiadás óta gyakran hallom az olvasóimtól: „Jól ismerem magát, sokszor állt mellettem az élet meghatározó pillanataiban”. Szívesen egészítem ki a rólam kialakított képet az élettörténetemmel.

1976-ban végeztem a szülésznőképzőn, és utána olyan kis közkórház szülészetén lettem alkalmazott, ahol még az volt a szokás, hogy a gyermekágyasokat és az újszülötteket is a szülésznők látják el. 1977-től melléktevékenységként már szülésfelkészítőket is tartottam, 1984-ben pedig belevágtam a független bábaságba. Gondoztam a nőket, miután kiengedték őket a kórházból, majd jött az első ambuláns szülés utáni otthoni gondozás, utána pedig az első felkérések otthonszülésre. Egy elkötelezett szüléskísérő és a még nála is elkötelezettebb leendő szülők avattak be az otthonszülésbe, és vált ez az első lépés maradandó élménnyé. Hamar elmúltak a kezdeti kételyeim. Az intenzív közös készülés és az egymásra hangolódás segített a rizikó alacsonyan tartásában.

1986-ban kolléganőmmel bábapraxist alapítottam, melyet „Erdenlicht”-nek neveztünk, a „das Licht der Erde erblicken” német kifejezésre utalva, ami magyarul a „napvilágra jönni”-nek felel meg, bár németül nem a Nap, hanem a Föld világít. Azt szerettük volna ezzel a névvel kifejezni, hogy a bábáknak világosságot kell gyújtaniuk a Földön, hogy segítsék a gyerekek „leszületését”, és szüleiknek megvilágítsák a szülőséghez vezető utat. 2003-ban elhagytam a praxisközösséget, hogy onnantól már csak kizárólag a képzéseknek és továbbképzéseknek szentelhessem magam, nemcsak a szülészeti területen, hanem interdiszciplinárisan az egészségügy más területein is. Különösen büszke vagyok arra, ha klinikák hívnak meg továbbképzést tartani az aromaterápiáról vagy a homeopátiáról az alkalmazottaik számára. E többalkalmas, komoly továbbképzések bizonyítják, hogy a lakosság igényét a természetgyógyászati módszerek iránt lassan, de biztosan komolyan veszik. Kívánatos lenne, hogy a német bábaszövetségek is olyan továbbképzési irányelveket fogalmazzanak meg, amelyek mentén a bábák természetgyógyászati tudása is naprakészen tartható. A legbüszkébb arra vagyok, hogy 2016-ban meghívtak a salzburgi Bábaképző Főiskolára, hogy ott a „természetgyógyászat a szülészetben” tantárgyat tanítsam. Remélem, hogy nemcsak Ausztriában, hanem Németországban is felveszik a természetgyógyászatot a szülésznőképző főiskolák a tantárgyaik közé.

Az illóolajok szakszerű használata most már feltartóztathatatlanul bevonul az elismert gyógyászati eljárások közé; ez volt azon kevés dolgok egyike, amelyet szerettem volna elérni az életemben. A Forum Essenzia e.V. elnökeként – csodálatos vezetőtársaimmal közösen – elértük, hogy az orvoslás felfigyeljen az aromaterápiára. Ezzel az egyesülettel sikerült hálózatba kapcsolni a nyersanyag-beszállítókat, az olajokat másokon alkalmazó orvosokat, a terapeutákat és azokat, akik saját maguk használják fel az aromakeverékeket. Ebben a sikerben oroszlánrésze volt a bécsi dr. Wolfgang Steflitschnek és a bochumi prof. dr. André-Michael Beernek, valamint más természettudósoknak a gyógyszerészet és a kémia területéről.

A Forum Essenzia elnöksége mellett továbbra is szívesen válaszolok az olvasóim megkereséseire, ezért habár már csak tanítok, nem maradok le az aktuális történésekről sem, „közel maradtam a tűzhöz”.

Már csak a családom miatt sem tudtam volna nagyon messzire menni a tűztől, hiszen három gyermekem van; fiaim még kórházban születtek, lányom már otthon jöhetett világra. Minden gyermekem születése jelentős mérföldkő volt az életemben és a bábai munkámban.

Az első gyerekemmel saját bőrömön tapasztalhattam meg a medikalizált várandósgondozást és szülést, minden problémájával együtt. Akkoriban a programozott, megindított szülés volt a divat. Átéltem, hogy tényleg milyen fájdalmas a gátmetszés, és hogy valóban olyan sérülést tud okozni, amely következményeit egész életemen át viselnem kell.

A második várandósságomból azt tanultam meg, hogy az úgynevezett idő előtti fájástevékenység – amilyet az első várandósságom alatt is éreztem – normális is lehet, meg milyen sokat segíthet a tea, és a várandósság alatt az anyának beadott idegen fehérje rettenetes bőrproblémákat okozhat a babánál, amelyekkel aztán élete végéig küzdhet. A második szülésemnek pedig az volt a felismerése: ha nincs indítás, nincs gátsérülés, ez a szülés valódi természete! Megélhettem, milyen szülni, ami egészen más, mint amikor valaki más „vezeti a szülést”, vagy ahogy egyre gyakrabban mondják a magyar nyelvet is megerőszakolva „megszüleszt”. A mai napig hálás vagyok kolléganőmnek, hogy átélhettem ezt az élményt, és már itt szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a kórházi szülés is lehet szép és maradandó élmény a család számára, ha adottak hozzá a megfelelő körülmények. Jó szívvel gondolok vissza a kórházban eltöltött, pihentető gyermekágyas napokra. Második várandósságom, szülésem és gyermekágyas időszakom tanított meg a fitoterápia és a homeopátia használatára ezen életszakaszokban, és azóta is ezek a szerek az én orvosságaim. Megélhettem, hogy természetgyógyászati módszerekkel nagyon komoly szoptatási problémákat és a kisebesedett mellbimbókat eredményesen lehet kezelni. Később otthon, a családban megtapasztalhattuk, hogy a természetgyógyászat és a kellő tudatosság hogyan segíthet a gyermeki bőrproblémák kezelésében.

Néhány évvel később, a harmadik szülésemnél átélhettem, mit jelent családi körben szülni, de azt is, hogy mit jelent, ha feldolgozatlan lelki problémák vagy a családi életben bekövetkező változások hatnak a szülés menetére. Ez a gyerek segített nekünk kitörni a merev keretekből: bábaként otthon szültem, nőként és anyaként a szoptatás mellett teljes munkaidőben folytattam a munkámat, amihez férjemmel meg kellett cserélnünk a családi szereposztást; mindezt falun élve! Lányunk születése óta férjem van otthon, ő gondoskodik a gyerekekről és a háztartásról. Mióta 1994-ben megalapítottuk a kiadónkat, ő felel a könyveim postázásáért, támogatja az előadói és írói munkámat, erős hátországot biztosít és nyugalmas helyet a visszavonulásra. Mert független bábaként az év minden napján 24 órában kellett rendelkezésre állni a szülésekhez, valamint a kismamák és a gyermekágyas nők bármilyen sürgős gondja, baja, félelme esetén is. Előadóként és a Forum Essenzia elnökeként ma már inkább az országutakat járom, ritkán vagyok otthon, de ha igen, akkor is inkább az irodában, mint a konyhában; viszont azóta minden sokkal tervezhetőbb lett.

Milyen jó, hogy ma már a tetemesen megnövekedett kiadót a szakértelemmel bíró és motivált fiaim nagy örömmel vezetik. Remélem, hogy a digitális korszakban maradnak azért emberek, akik továbbra is szívesen vesznek le könyvet a polcról.

További kívánságom teljesült, amikor váratlanul lehetőség adódott természetes alapú textilek forgalmazásával foglalkozni, és falusi boltot nyitni. Történt ugyanis, hogy egy másik üzlet tulajdonosnője, akit a könyvem korábbi kiadásaiban megemlítettem, megkért, hogy vegyem ki a könyvemből, mert növekvő népszerűsége miatt már nem tudja olyan keretek között tartani a boltját, ahogyan ő szeretné. Összeült a családi kupaktanács, és eldöntöttük, hogy megalapítjuk a Stadelmann-Natur céget, melyben a gyógyszerész végzettségű lányom teljesedhet ki, mivel a természetes alapanyagú textilek mellett az aromaterápiás tanácsadás is a profiljába tartozik.

Időközben négyszeres nagyszülők lettünk, és örülhetünk a „Stadelmann-klán” bővülésének, melyben unokáink, menyeink és vőnk is megtalálhatja a maga helyét és feladatát. Büszke vagyok rá, hogy gyerekeim továbbviszik az élet felelősségteljes szemléletét, melyet az anyatejjel szívtak magukba, és a természetgyógyászat szeretetétől az egészséges ruházattal való fair kereskedelemig terjed. És mindezt továbbra is velünk, a szüleikkel! Ez az élet legnagyobb ajándéka! Hálás vagyok érte!

Különös örömömre szolgál, hogy a következő generációt a természetgyógyászat erejét használva láthatom felnövekedni. Édesanyám is körömvirág-, citromfű-, orbáncfű- és árnikaborogatásokkal kezelt minket gyerekkorunkban. Amikor bába és anya lettem, újból felfedeztem a magam számára a természetgyógyászatot, majd kitanultam és alkalmazni kezdtem a klasszikus homeopátiát. Néhány évvel később találkoztam az aromaterápiával. Hogy az aromaterápia milyen hatásos gyógymód, azt egy szülésnél tapasztalhattam meg először. Olyan asszony kislányának születésénél lehettem jelen, aki nagyon jól ismerte az illóolajokat. Annyira meghatározó élmény volt, hogy azóta folyamatosan, intenzíven foglalkozom az illó- és bázisolajok, valamint virágvizek alkalmazásával és hatásával. Emellett a Bach-virágterápia hol többé, hol kevésbé képezte az életem részét. Fontosnak tartottam, hogy ebben a kiadásban ez az egyszerűen alkalmazható öngyógyító módszer is szerepeljen.

Ajánlom ezt a könyvet minden várandós nőnek, szülőnek és gyermeknek, mert ők a motor, mely hajt engem, hogy újabb ismeretekre tegyek szert, és tudásszomjamat kielégítsem. Ma már gyakran a nagymamák fordulnak hozzám mindennapos gondjaikkal és női panaszaikkal, és sarkallnak arra, hogy eme életszakasz szakirodalmában is elmélyüljek, és bővítsem az ismereteimet.

Wiggensbach, 2018

Ingeborg Stadelmann

Anyává válni – természetes folyamat

A könyv fejezetei tematikusan követik egymást abban a sorrendben, ahogy a nők megélik anyává válásukat, kezdve a várandósságtól a szoptatás befejezéséig, és ahogy a bábájuk kíséri őket e meghatározó életszakaszban. Ezért forgathatják ezt a könyvet a várandósság elkövetkező idejében hétről hétre, lapról lapra készülve a szülésre, és aztán a gyermekágyban és a szoptatás alatt is napról napra utánaolvashatnak, mi várható. Mégis előfordulhat, hogy e könyv fejezeteinek sorrendje nem mindig egyezik a személyes megéléssel, hiszen az anyává válás még a 21. században is teljesen individuális történés.

A bába az első találkozáson – mindegy, hogy tanácsadáson, valamilyen vizsgálat alkalmából vagy szülésfelkészítőn – biztosan elmondja majd, hogy a várandósság teljesen TERMÉSZETES állapot.
Ez a könyv a leendő szülőket nap mint nap elkíséri a várandósság során, felkészít a szülésre, és hű társ a gyermekágyas időszakban, valamint a szoptatás ideje alatt.
Bábák és orvosok is úgynevezett fiziológiás folyamatról beszélnek, vagyis a várandósság és a szülés teljesen normális testi történés; egyáltalán nem betegség, hanem éppen ellenkezőleg, a nő életének kiemelkedő, szép és meghatározó időszaka. A WHO (World Health Organization) adatai is – miszerint a várandósságok és szülések 70–80%-a szövődménymentesen zajlik le – alátámasztják, hogy a várandós nem beteg, nem páciens. A fellépő tünetek jó része nem betegségre utal, hanem a kisbaba ezek útján hívja fel magára a figyelmet. Ezek segítségével teljesen természetes módon alkalmazkodhat a nő a megváltozott élethelyzetéhez.

Minden várandósság és minden szülés más és más, minden alkalommal egyedi élmény, ahogy nincs két egyforma gyermek sem. Éppen ezzel a gyerekkel várandósnak lenni nem összehasonlítható sem korábbi, sem későbbi várandósságokkal. Ezért nincs sok értelme mások jóindulatú megjegyzéseire hallgatni, például, ha a legjobb barátnőjük azt mondja: „Az én várandósságaimnál mindig idő előtt kezdődtek a fájások, és orvosságot kellett szednem. Maradt még belőle, szívesen neked adom, jó lesz majd neked is, hiszen manapság szinte mindenkinek vannak idő előtti fájásai.”

Sajnos gyakran mondanak ilyesmiket várandós nőknek, de szerencsére a legtöbben maguk is tudják, hogy hiba lenne e tanácsokra hallgatni. Hiszen most éppen ezzel a gyerekkel várandós, és ezt a várandósságát kell megélnie, mely egészen más lehet, mint amelyen más anyák mennek keresztül, akik másik gyerekeket szültek.

Olvasás közben rájönnek majd, hogy időnként döntéseket kell hozniuk, például, hogy egy felajánlott vizsgálatot igénybe vesznek-e vagy sem, vagy hol történjen a szülés.
Szülővé válni azt is jelenti, hogy felelősséget viselnek gyermekük iránt.
Megtapasztalják majd, hogy a szülővé váláshoz nemcsak bizalmat kell érezni, hanem felelősséget is kell vállalni. De szinte mindig elegendő idejük lesz mérlegelni, és dönteni egyre könnyebb lesz, különösen akkor, ha perspektívát tudnak váltani, és megvizsgálják a kisbaba szempontjait is döntésük előtt.

A természet ereje

Természetes várandósságra és szülésre vágyunk, de legtöbbször egyáltalán nem ismerjük és tiszteljük a természet által nyújtott lehetőségeket és azok határait sem. Ezért néhány szóval megkísérlem átadni, én milyennek látom a természet erőit.

Megérteni a természetet azt jelenti, hogy minden tulajdonságáról tudomást veszünk, az örömteli megújulási folyamatairól éppen úgy, ahogy a katasztrófáiról, de az öngyógyító képességéről is. A Föld évmilliók óta segít magán, változik és alkalmazkodik. Van, amit elpusztít és újat is teremt, néha mindent elsöprő őserővel, néha türelmesen és alig észrevehetően évezredek alatt. A természet begyógyítja a sebeit. A sebeit, amelyeket sokszor mi, emberek okozunk. Ez néha egyik pillanatról a másikra történik, ahogy az eső elveri a port. Néha hosszabb időre van szükség, például az egész télre, ami alatt a hótakaró nyomásától eltűnnek az emberi nyomok, hogy az újonnan kibújó növényeknek legyen helyük. Néha évekre is szüksége van a természetnek, hogy a kerekek vagy csizmák által feldúlt mohaszőnyeget megint kisimítsa, a mély barázdákból ismét termékeny talajt csináljon. De az is előfordul, hogy már nem tudja meggyógyítani magát, például ahol a víz akadálytalanul zúdul a völgybe, mert kiirtottuk az erdőket és elhordtuk a köveket a domboldalról, hogy utat építsünk az emberek számára. Megpróbáljuk a gondolkodásunkat és a hatalmunkat rákényszeríteni a természetre, és ettől bizony némely cselekedetünk eleve bukásra van ítélve.

Csak, aki valóban ismeri a természetet, értheti meg gyógyító erejét, bízhat meg anyagaiban anélkül, hogy óvatosságán, nyersességén vagy bölcsességén bosszankodna vagy csodálkozna.
A természet példát mutat nekünk. Meg kell tanulnunk megérteni az üzeneteit, és használni a hatóanyagait.
Sokszor merülnek fel kérdőjelek, ahol már csak spirituális gondolkodással lehet továbbjutni. Minden tudományos törekvés ellenére a természet megmaradt rejtelemnek, és ezért ismét nagyobb tisztelettel kellene közelítenünk hozzá, ahogy a szülés természetes folyamatához is. Mi, bábák kísérjük a szülő nőt, átérezzük félelmeit, de felismerjük azt az általa addig nem is sejtett erőt, mely benne lakozik, és megpróbálunk úgy jelen lenni, hogy felélesszük az ősbizalmat a szülés ereje iránt, ahogy ezt asszonytárselődeink emberemlékezet óta tették.

Néha a természetnek szüksége van támogatásra

Talán kedves olvasóim is azok közé a nők, illetve szülők közé tartoznak, akik már régóta vágynak gyermekre, és most már azon szerencsések közé számíthatják magukat, akiknek valamilyen mesterséges beavatkozás, megtermékenyítés segítségével – úgynevezett „asszisztált reprodukciós eljárást” követően – van lehetőségük örülni a növekvő életnek. Mióta 1982-ben megszületett az első lombikbébi, vitathatatlanul egyre nő a „másképpen nemzett” gyerekek száma.

A földi élet velejárója, hogy nem minden sikerül, nem minden zajlik zavartalanul. A növények sem mindig ott nőnek, ahol az emberek szeretnék. Ilyenkor be lehet segíteni. Néha a gyerekekkel is így van ez: nem mindig nőnek ott és úgy, ahogy mi szeretnénk. Van, aki azonnal megéled és létezik, van, akit újból és újból életre kell kelteni. Az ápolást, gondozást is meg kell tanulni: nem mindegy, hogy a növénykét mikor és mennyi vízzel öntözik. Van, amelyiknek eleinte különleges védelemre van szüksége vagy gyengéd támaszra, hogy ellen tudjon állni az időjárás viszontagságainak vagy az élősködőknek. Ha jól vigyázunk rá, akkor a gyökerei egyre jobban elágaznak, és így a fiatal növény egyedül is képes lesz növekedni, végül nagy és erős lesz. Jó szándékok és kívánságok vezérelnek minket, amikor ilyen esetekben a természetet kicsit kisegítjük.

Lehet, hogy hasonló a történetük: a petesejtet, amelyet esetleg előtte egy ideig fagyasztva tároltak, az anyai testen kívül egy laborban termékenyítik meg a férfi spermiumaival, és miután néhány napig sikeresen folyt a sejtosztódás, beültetik a várakozó anyuka méhébe. Ilyen esetben biztosan ugyanolyan gondosak a növekvő „gyümölccsel”, mint a kertész a kis magoncaival. Amellett, hogy időt szentelnek neki és óvatosak vele, ajándékozzák meg bizalmukkal is. Bízzanak benne, hogy a kis jövevény jól „megkapaszkodik” a hormonálisan megfelelően előkészített méhnyálkahártyában. Talán ismerik és nagyra becsülik dr. Annemarie Schweizer-Arau Hoffnung bei unerfülltem Kinderwunsch (Remény, gyermekre várva) című könyvét, és jól informáltnak érzik magukat az ő szakmai tanácsait követve. A tájékoztatást követően tudják, hogy az in vitro fertilizáció (IVF) és az intracitoplazmatikus spermium injektálás (ICSI) nem mindig végződik sikeresen. Ilyenkor a pozitív gondolkodás különösen fontos, és természetesen pihenésre, bizakodásra és gondosságra is szükség van. A hormonális változásokról szóló fejezetben (46–54. oldal) biztosan találnak olyan ötleteket, amelyekkel hozzájárulhatnak a pozitív és ezzel együtt stabil hormonális beállítottsághoz.

Aztán az elkövetkező hetekben, hónapokban, jó, ha mindezt el tudják engedni, és csak fejlődni, növekedni hagyják a gyermeket, mert az újabb és újabb ellenőrző vizsgálatok nem tudják stabilabbá tenni a várandósságot. Sőt, a kisbaba talán zavarónak éli meg a fokozott vizsgálódást. A svájci pszichoterapeuta, Franz Renggli így ír erről a honlapján: „A prenatális pszichológia és pszichoterápia révén ma már tudjuk, hogy az ember lelki élete nem a születése után kezdődik, hanem már a várandósságot végigkíséri. A magzat már az anyja hasában is teljes tudattal rendelkező emberi lény a legelejétől, a fogantatástól kezdve.” Ez persze minden gyerekre igaz, nem csak a lombikgyerekekre.

Éppen így, minden, ami ebben a könyvben olvasható, minden következő fejezet ugyanúgy érvényes ebben az esetben is, mintha a várandóssága a legtermészetesebb módon jött volna létre. Ha később felmerül majd a kérdés: hogyan és mikor meséljem el gyermekemnek, hogyan érkezett hozzánk, akkor szívesen ajánlom e témához Ruthild Schulze Ich bin ein Kinderwunsch-Wunschkind (Vágyott gyermek vagyok) berlini természetgyógyász könyvecskéjét, mely a Stadelmann Verlag gondozásában jelent meg.

Várandósság

mi ketten – hárman
meleg
puha
megfoghatatlan
te bennem
mi

Első három hónap (első trimeszter)

A várandósság első 12 hete a hormonális átállás és az új kezdet időszaka.

Az első hónapok gyakran a bizonytalanság és az aggodalom jegyében telnek. A hangulatingadozások és a fáradtság olykor nagy próbatétel elé állítja az anyákat. Magukban őrlődnek, kinek, mikor, mennyit mondjanak el várandósságukról, melyben talán még nem is egészen bizonyosak. Később azonban terhességi teszttel vagy akár az első ultrahangvizsgálattal meggyőződnek róla. Egyik percről a másikra a sejtésből vagy reményből visszavonhatatlan valóság lesz.

Szép reményekkel induljanak a várandósságnak. Bízzanak benne, hogy ki tudják hordani, meg tudják szülni és képesek lesznek szoptatni a kisbabájukat bábai támogatással.
Sajnos egyre sűrűbben tapasztalom, hogy a nők mintha egyre ritkábban tudnák átadni magukat a bizakodásnak, az örömnek, s helyette inkább a gond, a tanácstalanság jellemzi őket. Az ebből adódó lelki konfliktust mutatja, hogy az emberek közötti beszélgetésekben is kevésbé az örömteli várakozás, inkább a „terhességgel kapcsolatos kockázatok” tematizálódnak. Az emancipált és sikeres nők korában egyre erősebb az elvárás, hogy a társadalomba integrálható, egészséges gyerek szülessen. Amíg korábban „anyai örömök elébe néztek”, addig ma először a családalapítás általában vett értelméről és ideális időpontjáról szól a vita.

Talán már ezen a ponton adja magát a lehetőség, sőt talán kihívás is, hogy ne fussanak el az új feladat elől, és vállalják a felelősséget. Minél hamarabb történik ez meg, annál könnyebb lesz a következő években újból és újból kiállni gyermekük érdekeiért. De jól fontolják meg, kivel osztják meg kis titkukat a kezdetektől. Engedjék szabadjára érzelmeiket, de a közösségi média korában tudatosan gondolják végig, kinek, milyen információt adnak át. Aggódjanak, sírjanak, reméljenek és örüljenek a gyermek apjával és a legközelebbi szeretteikkel együtt, de óvatosan döntsenek afelől, milyen üzeneteket küldenek a digitális médiában. Ami oda egyszer felkerült, azt szinte lehetetlen eltüntetni, viszont az érzéseik akár naponta változhatnak.

A várandósság első heteit biztosan az is meghatározza, hogy a baba milyen körülmények közé érkezik. Az a nő, aki évek óta gyermekre vágyik, természetesen óriási boldogságot érez, amikor végre beköszönt a gyermekáldás. A boldogságot azonban sajnos gyakran megkeseríti a baba megmaradásáért érzett aggodalom. Aki hosszú ideje szeretne megfoganni, valószínűleg igen alapos információkkal rendelkezik a korai terhesség kockázati tényezőiről, hiszen jó néhányszor felkereste már tanácsért az orvosát. Ebben a helyzetben is érdemes minél hamarabb bábával kapcsolatba kerülni, mert a bábai gondoskodás alapja, hogy a várandósságot normális élettani folyamatként kezeli, és kerüli a felesleges medikalizálást. A bábával való beszélgetések hatására a leendő anya újból megtanulhat bízni növekvő magzatában. A várandósoknak jót tesz, ha nem medikalizált környezetben, minden paráztatás nélkül örülhetnek a szívük alatti kincsüknek.

Az első tanácsadó: a bába

A bábával való kapcsolat teljesen másfajta biztonságot ad, nők közötti személyes kötődést. Megéri már a kezdetektől fogva felvenni a kapcsolatot független bábával, mert így mindig lesz olyan kompetens nő, akihez bármikor fordulhatnak, aki mindig meg fogja hallgatni. A bába számára a várandósság a világ legtermészetesebb és legmagától értetődőbb dolga. A holisztikus szemléletű bábák szívesen teljesítik a teljesíthető kívánságokat, és meg lehet vitatni velük, hogy az Önök mely elvárásai reálisak, és melyeket nem lehet majd nagy valószínűséggel megvalósítani. Elmagyarázzák a szakkifejezéseket, fogadóórákat tartanak – kérésre akár a várandós otthonában is –, és egészen a gyermekágy végéig, sőt a szoptatás befejezéséig is kísérhetnek.

A bábák gyakran csapatban dolgoznak, így a következő hónapokban mindig lesz ügyeletben valaki, akihez fordulhatnak, még a nyári szabadságok idején is. Németországban a bábák/szülésznők által végzett gondozást az egészségpénztár fizeti, mivel nincs védőnői szolgálat. Magyarországon a védőnői és a háziorvosi gondozás meg a körzeti nőgyógyász rendelése jár tb-alapon.

A bábáknak az a feladatuk, hogy a várandósság kezdetétől szakszerű tanácsokkal lássák el a kismamákat, hogy felkészítsék őket a szülésre, és kísérjék őket a szülés és a gyermekágyi időszak alatt. Magyarországon ez csak ritkán valósulhat meg, mivel a kismamák és gyermekágyasok gondozása védőnői feladat, a szülés kísérése pedig többnyire orvosi, szülésznői segítséggel zajlik. Egyedül az otthonszülésben gondozzák a bábák a kismamákat és gyermekágyasokat, valamint kísérnek szülést is, de nem olyan teljes körűen, mint Németországban, mert itthon legalább a várandósság megállapítását, a rizikóbesorolást és a vizsgálatokra való beutalást is orvosnak kell végeznie. Majdnem teljes körű bábai szolgálatot Magyarországon jelenleg csak mintegy tucat bába nyújt, így amennyiben ezt szeretné igénybe venni, érdemes minél hamarabb bejelentkezni a kiszemelt bábánál. Aki egyszer már megtapasztalta, mit jelent a bábai gondoskodás, a következő gyereknél biztosan első dolga lesz a bábájánál bejelentkezni, sőt ha nem jön a várva várt gyermek, akkor is tanácsot kérni. De sokszor előfordul, hogy a többedik gyereknél már akkor telefonál valaki a bábájának, amikor még a terhességi tesztet meg sem csinálta, csak úgy érzi, hogy várandós, ahogy Regina is tette:

„Azt gondoltam, legelőször veled beszélek. Úgy érzem, várandós vagyok, de nem szeretném, ha erről valamilyen papírcsíkkal vagy netán ultrahanggal bizonyosodnék meg, mert lehet, hogy tévedek, és nem szeretném, ha ezt műszerek tolnák az arcomba; ekkor igazán csalódott lennék.”

A bábák megértőek, ha valaki nem akar az első felmerülő gyanús jelnél máris teljes bizonyosságot, hanem maga szeretne még ábrándozni, álmokat szőni, hogy vajon mi lehet a helyzet odabent.
A kis titkába nem kell (még) senkit sem beavatnia. Szabadon eldöntheti, mikor és kinek árulja el.
A vizsgálatok rideg realitása túl gyakran és túl korán csapja arcon és józanítja ki a korai várandósság alatt a kismamákat, és akkor már semmi nem marad az áldott állapotból, csak a félelmetes címkék: magas rizikó, nem látok szívhangot, túl alacsonyan tapad, stb.

Ugyanilyen fájdalmas tud lenni a bizonyosság a másik oldalon is, amikor még valaki nem érzi késznek magát a várandósságra, és magában szeretne először megbarátkozni a gondolattal, vagy talán még reménykedik, hátha mégsem igaz. Anyaként és bábaként nagyon is át tudom érezni ezeket az érzelmeket, és teljesen elegendő, ha csak meghallgatom, és biztosítom róla, hogy amit éppen érez, az teljesen érthető. Tudom, hogy a váratlan terhességnél időre és belső munkára van szükség, hogy megérjen a nő arra napról napra, hogy el tudja majd fogadni a terhességi teszt vagy az ultrahangos vizsgálat megfellebbezhetetlen eredményét. Sok nő nem boldogul a túl korán kapott információkkal, és különösen túlterhelt lesz, ha még döntési helyzetbe is kényszerítik, hogy megtartsa-e a kisbabát. (További információ a korai ultrahangos vizsgálatokhoz a 64–69., 73–83. oldalon.)

Szülés

nem sejtett erők
fentről
lefelé
belülről kifelé
föld és fény
engedd el
te és én

A szülés eseménye

Először is fontos, hogy pontosan számba vegye a szülésre – mely egyben egy ember születése is – aggatott összes jelzőt. Egyesek fiziológiai vagy élettani szülésről beszélnek, mások a beavatkozásmentességet hangsúlyozzák, megint mások normális vagy természetes szülést említenek,
Döntő fontosságú, hogy – ahogy a várandósság alatt – a szülés közben is mindvégig bízzon a testében: képes rá! Hiszen a nők évezredek óta tudnak szülni; így népesítette be az emberiség a Földet.
míg van, akiknek a háborítatlanság, az öntörvényűség vagy a nő- és családközpontúság a fontos, és olvashatnak biztonságos szülésről is.

Szívesen csatlakozom a Német Bábaszövetség 2008-as nyilatkozatához, melyben az akkori elnöknő, Magdalena Weiß110 kijelentette: „Nincs egységes, minden nő számára érvényes definíciója a »normális« szülésnek. Sokkal inkább az határozza meg, hogy a várandós mit tart normálisnak, milyen az ő egyénisége, milyen élettapasztalatokat szerzett, milyen a szociális és kulturális háttere.” Emellett szeretném prof. dr. Christiane Schwarz szavait kiemelni, aki így ír: „A normális szülés magától működik, mert számos testi működés járul hozzá”.111 (Utóbbihoz lásd a 46–56. és 302–306. oldalt.)

Sajnos normális alatt manapság nagyon különböző dolgokat értenek, illetve nagyon különböző dolgokat éreznek annak. Sok szülő azt tartja normálisnak, amit környezetük annak tart. Pedig az lenne a jó, ha a várandósság alatt minden család magának definiálná ezt a fogalmat. Normálisnak gondolják-e, hogy a nők orvosságokat, érzéstelenítőket, infúziókat kapnak, és ellenőrző készülékekre vannak kötve? Vagy a szülést természetes folyamatnak gondolják, mely fájdalommal és komoly testi igénybevétellel jár, és érdemes minden érzéket a szolgálatába állítani. Azt tartják normálisnak, sőt magukra nézve tipikusnak, hogy megterhelő vagy nagy kihívásnak számító helyzetben a modern orvoslást és a technika vívmányait veszik igénybe, vagy az ilyen helyzetekben inkább természetgyógyászati módszerekhez fordulnak, biztonságos helyre húzódnak, megpróbálnak ellazulni, és tudatos légzéssel enyhíteni testük panaszain? Végül is a szülést minden nőnek magának kell saját maga számára definiálnia, hiszen teljességgel egyéni történés és megélés.

Talán már választott bábát vagy szülésznőt, és megismerkedett vele, és talán már ő is tudja, mik az elképzelései és kívánságai. De minden bizonnyal időközben már azt is megtanulta, hogy:

Úgyis másképpen lesz, mint ahogy tervezi, de úgy, ahogy anyának és gyermekének jó.

Természetes szülés

A „természetes szülés” kifejezést még mindig helyénvalónak tartom, és szívesen kiegészítem még az élettani és individuális jelzőkkel, mert mindig az anya-baba egység összjátékáról van szó, mert ők ketten – közösen – tudják a szülés munkáját teljesíteni.

Ha a várandós és társa teljesen természetes szülést szeretne – tehát azt, hogy babájukat semmilyen gyógyszeres hatás ne érje a szülés alatt –, akkor ez nagyon elismerésre méltó, mert a gyermek születésénél nem csak a nő szülésélményéről és az apává válás kalandjáról van szó.

Minden bizonnyal sok igazság van abban, hogy a férfiak nem tudják a szülést és az azzal járó fájdalmat átérezni – hogyan is tudnák? Fontos feladatuk a szülésnél, hogy motiválják a feleségüket, és teljes bizalommal legyenek iránta, mert akkor az anya szülés közben akárhogyan nyöghet, bármennyire hangosan, bármilyen hangot adhat, bármilyen légzési technikát alkalmazhat, de akár kiabálhat vagy bármi furcsát is csinálhat, az apa el fogja viselni. Ekkor el tudja fogadni, hogy mindez hozzátartozik a szüléshez, és teljesen természetes.

Kórházban dolgozó szülésznők gyakran számolnak be mégis arról, hogy éppen a leendő apák azok, akik aggódva kérdezgetik a vajúdót, nem akarja-e mégis az orvos által felajánlott fájdalomcsillapítót elfogadni. Gyakran pont az apák azok, akik könyörgő szemmel kérik a szülésznőt, hogy segítsen a feleségüknek minél gyorsabban túlesni rajta. Ezért volt és marad különösképpen fontos számomra, hogy a férfi idejében ne csak a szülés mechanizmusát ismerje meg, hanem a szülő nő vajúdás alatt átélt érzelmeit és érzéseit is. Milyen jó lenne, ha erről már a szüleiktől is hallanának a családokban felnövekvő fiatalok!

A születés igen mély benyomást keltő természeti jelenség. Nem meglepő, hogy az a természeti jelenség, amely magával hozza a kisbabát, ennyire lenyűgözi és csodálattal tölti el a szülőket.
A nagyszabású természeti események, így a szülések is megmaradnak az emberek emlékezetében, és aki tanúja volt, később elmeséli, mennyire csodálta a természet erejét és hatalmát. Legyen szó szélrohamról, tomboló viharról, háborgó tengerről vagy sziget kiemelkedéséről a tengerből – olyan természeti események, melyek a természet erejét és hatalmát mutatják. Ugyanilyennek élem meg minden alkalommal a gyermek megszületését is. Egyszerűen felfoghatatlan, honnan és miből érkezik az anyákhoz az az erő, amely a kontrakciókat csinálja, amely megnyitja a méhszájat és a szülőcsatornán keresztül kitolja a gyermeket. Mi, nők, érezzük magunkban ezt az ellenállhatatlan erőt, amelynek csak megadni tudjuk magunkat, és átengedni magunkon. Ha a várandós el tudja engedni magát, meg tudja engedni, hogy akármi megtörténhessen, ha együtt tud áramolni az erővel, ha meg tud nyílni, és felismeri ennek szükségességét, akkor teljesíthető lesz a szülés, és pozitív élmény.

Természetesen vannak lágy, de nem kevésbé megkapó természeti események, például amikor zsenge növényi sarj hajt ki a földből. Először felpúposodik a föld, aztán egyre jobban szétnyílik, hogy helyet engedjen az új kis hajtásnak. Ez is születés. A föld nem tud beszélni, vagy csak mi nem vagyunk képesek meghallani a fülünkkel? Talán a földnek is fáj, ahogy engedi áttörni magán az új hajtást a napfény felé.

Vannak nők, akik olyan hangerővel szülik meg gyermeküket, mint amikor viharos hullámok csapódnak a partmenti sziklákhoz. De olyanok is, akik hangtalan energiával szülnek, teljesen magukba fordulva, és arcvonásaik árulják el a pozitív erőt, amely bennük munkálkodik. Minden apának azt tanácsolom, pontosan vésse emlékezetébe párja arcvonásait. A vajúdó nők szépek, lágyak és kipirultak az erőfeszítéstől, de szinte soha nem elgyötörtek vagy megkínzottak. Ha ez lenne a benyomásuk, nézzék csak meg még egyszer, pontosabban. Főként a kontrakciók közötti szünetekben kelt mély benyomást a vajúdó ellazult, várakozással teli arca. Katja szavai is megerősítették ezt, aki jelen volt testvére szülésénél, és ezekkel a szavakkal bátorította őt: „Olyan szép vagy, mint amikor valami jó és megterhelő munkát kell végezned. Meglátod, sikerülni fog.”

Különösen fontos, hogy mindenki, aki szülést kísér, tudatában legyen, hogy természeti esemény tanúja. Csak így lesz képes megérteni a vajúdó viselkedését, és a helyzethez illő szavakat megtalálni. A természeti események ugyanis félelmet és aggodalmat is kiválthatnak, legfőképpen akkor, ha meglepetést okoznak. Ha gondolataiba merülve lebeg a gumimatracon, a szörfdeszkán vagy valami hasonlón a tengeren, esetleg el is alszik, a hirtelen kerekedő vihar által magasra korbácsolt hullámok sokkal jobban megfélemlítik és elbizonytalanítják, mint akkor, ha már a tengerre merészkedés előtt észreveszi az égen gyülekező felhőket. A parttól távol, viharos tengeren hánykolódni – ez gyakori „képszerű” hasonlat a vajúdásra. Azt akarom ezzel mondani, hogy az az anya, akit felkészülten érnek, jobban elviseli a kontrakciók hullámait, és jobban tud alkalmazkodni az összehúzódások erejéhez és üteméhez (hullámhosszához). Az apa sokkal inkább képesnek tartja társát a szülés nehéz munkájának elvégzésére, ha tudja, hogy párja kiigazodik a viharos tengeren, mert voltak már korábban más pillanatok az életben, amikor már szintén megajándékozta párját az erejébe és kitartásába vetett bizalmával. Teljesen érthető, hogy az emberek az új élethelyzetben félnek és segítségért kiáltanak. Ha higgadt embertársaik bátorítják őket, ha elmondják, hogy ezt az életszakaszt is meg lehet, sőt meg kell csinálni, akkor roppant erőket lehet mozgósítani, és saját erőből elérni a távoli túlpartot. A bajba jutott nő párja hol a parton álló várakozónak, hol a viharos tengeren együtt hánykolódónak fogja érezni magát. A bábáé a bátorító szerepe, de egyben az „egy hajóban evező” asszonytársé is, hiszen maga is ismeri a háborgó tengert, és így az anyával közösen éri el a menedéket nyújtó partot. Ha kell, mentőcsónakkal és mentőmellénnyel érkezik, vagy hívja a parti őrséget, motorcsónakot hozat, és a modern technika segítségével emelik a fedélzetre a vajúdót. Ilyenkor gyorsan kell cselekedni, és gyógyszerekkel beavatkozni, ám akkor és ott már nem a bába, hanem az orvosok az illetékesek, mert az együtt úszás közben a bába is kimerül.

Próbáljon meg hasonló képekkel készülni a szülésre, és akkor talán kicsit jobban megérti a szülés természetét. Akkor valószínűleg azt is jobban elfogadja, hogy szükség van a kórházakra, és a valóban szükséges orvosi beavatkozások nem utasíthatók vissza. Akár kórházi, akár otthoni szülésre készül, a vészkijáratot hagyja nyitva, és ismerkedjen meg a mentőövek működésével; ez a mai kor előnye. Mindig van lehetőség segítséget kérni! Nem kell mindegyiket kívülről ismerni, de jó tudni, hogy elérhető közelségben vannak.

Gyermekágy

Üresség – egyedül
megint barlang – védelem
egy kis idő
nekünk
te és én

A gyermekágy közvetlenül kapcsolódik a szüléshez, és összesen 8 hétig tart Németországban, míg Magyarországon 6 hétig; van, ahol 3 hónapig. Ebből is látszik, hogy pontosan nem meghatározható az az idő, amíg ez az életszakasz tart. Jó lenne, ha minden anya kaphatna annyi időt, amennyire szüksége van a pihenéshez, feltöltődéshez, ráhangolódáshoz, továbblépéshez. Természetes állapot az anya életében, semmi köze a betegséghez; a női lét különleges, kiemelt ideje. Nekem úgy tűnik, az anya életének ez az egyik legszebb időszaka, hiszen kipihenheti a másállapot 9 hónapját, kiheverheti a szülést, és feldolgozhatja az eseményeket. A gyermekágy a pihenés mellett arra is alkalmat teremt, hogy új erőt merítsen a következő, megerőltető hónapokhoz a csecsemő mellett.

Bábai segítség

Németországban minden gyermekágyas igényelheti a bába segítségét. Az első 10 napban mindennap otthonukban látogatják az anyát, érdeklődnek az állapota felől, ellenőrzik a méh összehúzódását, segítenek a szoptatásban és a gyermek ápolásában, és kezelik az újszülött köldökét. Ezt a fajta gyermekágyi gondozást a nők a gyermek 12 hetes koráig 16-szor is igénybe vehetik. Ezenkívül szoptatási vagy táplálási nehézség esetén további 8 alkalomra tarthatnak igényt. Ha a törvény által biztosított családlátogatások száma nem elég, az orvos szívesen ír fel receptre további alkalmakat. Aktuális németországi információkat talál az interneten a Deutscher Hebammenverband (Német Bábaszövetség), illetve a Bund Freiberuflicher Hebammen (Német Független Bábák Szövetsége) honlapján.

A magyarországi, társadalombiztosítási alapú gyermekágyas gondozást nagyrészt a védőnő végzi, illetve a gyermekorvos. A védőnő körzetileg illetékes, és a kórház értesíti őt a kisbaba születéséről.

Németországban, ha kórházban szült valaki, akkor a szülés után saját magának kell jelentkeznie a remélhetően már a várandósság alatt kiszemelt bábánál, amennyiben nem az a bába gondozza a gyermekágyban, aki a várandósság alatt is. Amennyiben a bábával már a várandósság alatt megismerkedett, most ismerősként üdvözölhetik újra egymást, és így sok kérdést megspórolhat. A bába már ismeri várandóssága lefolyását, az életkörülményeit, így teljesen személyre szabottan gondoskodhat a gyermekágyról is. Ha igényt tart a bába munkájára, ne engedje magát lebeszélni róla, mert nincs a bábánál szakmailag jobban felkészült foglalkozás a gyermekágyasok ellátására, és Németországban ennek költségeit is a társadalombiztosítás fedezi.

Köszönetnyilvánítás

Szeretnék mindenkinek köszönetet mondani, aki segített abban, hogy „megszülessen” ez a könyv. Különösen azoknak a babáknak, akik a kezeimben születtek. Ők adtak lehetőséget arra, hogy tapasztalatot és tudást szerezzek. Minden olyan szülőnek szívből köszönöm, aki megengedte, hogy kísérjem a szülését. Szeretném, ha tudnák az anyák, hogy nemcsak együtt éreztem és együtt fájtam velük, de megtapasztaltam ezekben az órákban hatalmas erejüket is. A hatalom és erő, mely a szülő nőkből árad, tette lehetővé, hogy 1992 és 1994 között kitartsak, és megírjam e könyv első kéziratát, és megalapítsam a saját kiadómat.

Most, 24 évvel az első kiadás után új, bővített kiadásban jelenik meg a Stadelmann Verlagnál gondozásában ez a könyv, mely azóta is folyamatosan az eladási sikerlista élén található. Köszönöm minden nőnek és férfinak, minden szülés körül, az orvoslásban vagy a gyógyszerészetben dolgozó szakembernek a világ minden tájáról, hogy konstruktív visszajelzéseikkel hozzájárultak ehhez az új könyvhöz. Külön köszönöm a megértésüket mindazoknak, akik e bővített kiadás újból 2 évig tartó munkálatai alatt nélkülözni tudtak engem, ezzel járulva hozzá a növekedésemhez.

Óriási és fontos támogatást kaptam Brigitte és Elisa bábáktól, akik még az 1990-es években az „Erdenlicht” születésházban voltak kolléganőim, és nagy kitartással tűrték, hogy én a könyvön dolgozom. Ők szó nélkül átvették az én munkámat is. Isten fizesse meg azoknak a kolléganőimnek is, akik bármilyen gondolattal hozzájárultak az új kiadáshoz, de különösen hármatoknak, Nicole, Julia és Gabi, akik kritikusan átolvastátok az első változatot, és az új kéziratot inspiráltátok. Szintén nagyon értékesek voltak nekem fiatal kolléganőim, Mira és Solweig megjegyzései. Példaértékűek a gondolataitok és a kérdéseitek, és ez azzal a reménnyel tölt el, hogy az anyák holisztikus szemléletű gondozása tovább él. Nagyon köszönöm nektek, és kitartást kívánok a további lelkes tevékenykedésetekhez.

Torill, külön hatalmas öröm számomra, hogy találkoztunk. Boldog vagyok, hogy az általad képviselt „norvég szál” a kezdetektől megörökíttetett e könyvben.

A Te segítséged nélkül, Johanna, teljesen elképzelhetetlen lett volna számomra, hogy könyvet írjak és jelentessek meg; felvidító szavaid nélkül nem tudtam volna mindezt véghez vinni. Szívből köszönöm őszinte barátságodat, és azt, hogy konstruktív ötleteket adtál az első kiadás kéziratához.

Kedves barátnőm és nagy támaszom, Gisela éberen őrködött a nyelvhelyesség és a helyesírás felett, és nagy türelemmel gyomlálta ki elütéseimet.

Kedves Christiane, végtelenül boldog vagyok és szívből köszönöm, hogy mindig volt időd azonnal válaszolni a szakmai kérdéseimre, hogy szakmai szemmel átolvastad a kéziratot, és időben megírtad az előszót. Nagyra értékelem soraidat. Külön köszönet és elismerés illet meg ehelyütt nemcsak téged, de a te képviseletedben minden olyan kolléganőmet is, aki a bábai tudásra támaszkodva az „új” anyabarát és bizonyítékokon alapuló szülészeti ellátásnak szenteli munkáját. Ezenkívül hálás vagyok azon tankönyvszerzőknek is, akik a szülésznőknek szóló tankönyveikbe bevették az általam összegyűjtött Stadelmann-féle természetgyógyászati tudást.

Külön köszönök mindent azon embereknek, akik tanítottak, erősítettek, és kísértek a természetgyógyászat terén kifejtett munkám során. Nem tudok itt mindenkit egyenként felsorolni, de minden gyógyszerészeti szakember, orvos és allgäui füvesasszony tudása együtt áll össze e könyvben, és teszi biztonságosan alkalmazhatóvá ezt a tudást.

Nem akarok megfeledkezni dr. med. Friedrich Graf segítségéről sem, aki nemcsak a homeopátia terén adta át nekem tudását, de kezdő független bábakoromban bátorságot öntött belém, hogy kitartsak e csodálatos hivatás mellett. Ő a mai napig tanítómesterként és barátként kísér a homeopátia világában, de kiadóként is kollegiális kapcsolatban vagyunk.

Tanárok nélkül nem lennének diákok. Köszönöm a vezetőségnek és a kuratórium szakembereinek, hogy megosztják velem tudásukat. Együtt erősek vagyunk, segítve, hogy a jövő gyermekei is hozzájuthassanak a kiváló minőségű illóolajokhoz.

Azt azonban, hogy ezek az olajok valóban optimális és felhasználható formában legyenek elérhetőek számunkra, elsősorban neked kell megköszönnöm, Dietmar. Neked és a sok-sok szorgalmas kéznek, azaz kiválóan képzett és nagy tudású kolléganőidnek a kempteni gyógyszertárban. Sok kicsiből így áll össze a nagy egész! Ahogy már sok éve, most is kellemes, barátságos és nélkülözhetetlen módon voltál a segítségemre, Dietmar e könyv új kiadásának elkészítésében. Hálával tartozom neked, hogy sosem vesztetted el a türelmedet, akárhány kérdést is tettem fel, mindig válaszoltál mérhetetlen tudásodból merítve. A gyógyszertárad és a benne dolgozó kedves segítőid által már több ezer nő és kisbaba tapasztalhatta meg a növényi olajok kedvező hatását, nemcsak német nyelvterületen, hanem az egész világon. Büszkeség tölt el, ha az 1988 óta folyó közös munkánkra tekintek, és boldogság látni, hogy ma már gyerekeink lépnek a nyomdokainkba, hogy az általunk kezdett szövetséget új energiával éltessék tovább, és a közösen kialakított márkánkat (Original-Stadelmann®-Aromamischungen) tovább ápolják és gondozzák.

Köszönöm kedves Verena, hogy spontán bekapcsolódtál az új kiadás irodalomjegyzékének rendezésébe; nagy megkönnyebbülés volt ez nekem. Ezenkívül az éles szemed, konstruktív ötleteid, valamint jó gondolataid hozzájárultak a sikeres befejezéshez a könyv kialakítása kapcsán.

Különösen nagy hálával tartozom neked, kedves Marina, amiért ismét fáradhatatlanul rendezted a bevált módon a szavaimat és a betűket sokszor késő éjszakáig, hogy minden időben elkészüljön a következő leadásra. Veled élvezet együtt dolgozni. Időközben már összeszokott csapattá értünk – köszönöm, hogy megint egy hajóban eveztél velünk, nélküled ez a könyv nem lenne olyan „kerek”, amilyen.

Ismét bevált az együttműködés a Kösel nyomdával, Martin, nagyra értékeljük a vezetői képességeidet!

Mivel a kirakós csak akkor készül el, ha minden darab illik egymáshoz, szívből jövő köszönettel tartozom az immár nagy családomnak, mely már klánná és családi vállalkozássá nőtte ki magát. Mint mindig, ezúttal is megköszönöm a családomnak, hogy az írás idejére olykor tudtak nélkülözni. Köszönöm, Thomas, hogy bátran és nagy motivációval végzed a kiadói munkát. Natalie-val az oldaladon kívánok nektek sok sikert a jövőben, és azt, hogy emellett is maradjon elég időtök a gyermekeitekre. Ralph, köszönöm, hogy bátyáddal közösen, józan és megbízható lényeddel működteted a kiadót, és mellesleg még az autómat is rendbe hozod. Sonja, örül a szívem, amikor látom a lelkesedésedet és a meggyőződésedet, melyekkel a még csak kamaszkorában járó vállalkozásunkat, a Stadelmann-Naturt gondozod. Mindannyiótoknak, szeretett gyerekeimnek és házastársaitoknak köszönöm a közösséget, hogy kibírjátok egymást, és alkalmazkodtok, hogy kölcsönösen tisztelitek és megbecsülitek a másikat.

Köszönöm, Konrad, hogy még mindig van türelmed hozzám és a családunkhoz, hogy kitartó nyugalmaddal, toleranciáddal, csendesen, de állandóan segítőkészen kísérsz engem a kiadói munkában, a Stadelmann-Naturnál, az oktatói munkámban vagy a kertben, és példás nagypapa vagy. Ez mind nem magától értetődő. Én tudom ezt, nagyra értékelem, és hálás vagyok neked és a gyerekeinknek. Köszönöm nektek mind, hogy a „hobbimnak”, az írásnak hódolhatok, és ti teret és időt biztosítotok hozzá.

Wiggensbach, 2018

Bábai segítség az anya és a gyermek számára

Információ a bába munkájáról

Várandósság

A várandósság alatt érdemes minél előbb kapcsolatba lépni a bábával, aki az anya szakmai kísérőjeként igen fontos feladatokat lát el. A bába a rendelőjében, házi látogatások alkalmával vagy telefonon, interneten tud személyre szóló tanácsot adni a következő témakörökben:

- Babatervezés.

- Táplálkozás és egészséges életmód.

- Szükséges orvosi vizsgálatok.

- Szexualitás és párkapcsolat.

- A gyermekvállaláshoz kapcsolódó szociális juttatások.

- Várandóssági panaszok.

- A várandósgondozás vizsgálatai.

- Szülésfelkészítő tanfolyam.

Szülés

A bába szülésznői képesítése alapján élettani szülések önálló vezetésére alkalmas. Ezek tartoznak az ő felelősségi körébe:

Otthonszülés esetén: a szülés és az otthoni gyermekágy kísérése.

Születésházban zajló szülés esetén: a születésházi szülés és az otthoni gyermekágy kísérése.

Ambuláns szülés esetén: a kórházi szülés és az otthoni gyermekágy kísérése.

Kórházi szülés esetén: a kórházi szülés és a korai gyermekágy kísérése a kórházban.

A bába szakmai tudása alapján kíséri a szülő nőt a szülés minden szakaszában. Megvizsgálja, megfigyeli és dokumentálja az anya és a magzat/újszülött állapotát, majd segít a mellre tételben, és elvégzi az újszülöttkori szűrővizsgálatot.

Gyermekágy

Németországban minden nőnek társadalombiztosítás terhére 10 napig jár naponta a bába segítsége, amelyet a kórházban is megkapnak, és a kórházi elbocsátás után az otthonukban is. A baba 12 hetes koráig további 16 bábai látogatást lehet igénybe venni, valamint további 8 alkalmat, ha szoptatási vagy táplálási nehézség lépne fel. Tehát a kórházban szült nők is jogosultak otthoni bábai gondozásra; sok esetben ezt ott gyermekágyi gondozásra specializálódott bábák végzik. Ezeket a további alkalmakat azonban orvosnak kell felírnia.

Magyarországon a kórházakban 48–72 óra hosszat gondozzák a gyermekágyasokat és utána a védőnő illetékes az ellátásukban. Otthonszülés esetén a bábának a szülés után 3 órán át kell ott maradnia a frissen szült anyával, és az első és a harmadik napon meglátogatnia a gyermekágyast – a rendelet szerint.

A gyermekágyi gondozás a következő feladatokat jelenti:

- A gyermek fejlődésének figyelemmel kísérése.

- Segítség és tanácsadás a köldökcsonk ápolásával, hasfájással és alkalmazkodási nehézségekkel kapcsolatosan.

- A sarokvér levétele esetleges anyagcserezavarok kiszűrése érdekében.

- Az anya méhének megfigyelése a gyerekágyban, az összehúzódás és a vérzés nyomonkövetése.

- Segítség a mellek megkeményedésekor, a mellbimbók sebesedése vagy begyulladása esetén, a gyermekágyi folyás pangásánál, emésztési zavarok vagy más problémák fellépésekor.

- A szoptatás aktív támogatása.

- Praktikus tanácsadás a gyermekgondozással kapcsolatban.

- Információ nyújtása a tápszerekkel, az allergia-profilaxissal, a tanácsadás rendjével és a családtervezéssel kapcsolatban.

Védőnői szolgálat

Sehol máshol a világon nem ismert az a védőnői rendszer, amely Magyarországon segíti a nőket. Itthon a védőnők végzik a várandósgondozás nem orvosi részét, és a szülés után addig kísérik figyelemmel az anyát és a gyermeket, amíg az intézményi védőnő nem veszi át tőlük a feladatot. Németországban csak a nehéz helyzetben lévő családok mellé rendelnek ki úgynevezett családi bábát, aki ehhez a feladathoz speciális további képesítést szerzett. Abban az esetben látják ezt indokoltnak, ha az anyának több segítségre van szüksége a mindennapi életben a gyermekeivel, például a fiatalkorú anyáknak, a bevándorló családoknak, a mentális problémákkal vagy függőségekkel küzdő családoknak, valamint olyan esetben, ha az anya krónikus beteg vagy bántalmazás túlélője. Ezt a gondoskodást a gyermek 1 éves koráig vehetik igénybe.

További lehetőségek

Sok bába ezenkívül különböző egyéb tanfolyamokat kínál, például babaápolást, kismamajógát, gyermekágyi és intimtornát, babamasszázs- és termékenységtudat-tanfolyamot. Végül olyan nehéz élethelyzetekben is bábák gondoskodnak a családokról, ha a gyerek betegen vagy halva születik, vagy születése után hal meg, de vetélés vagy művi vetélést követően is.

Amit a szülőknek tudniuk kell

- A bába szakképesítéssel rendelkező szakember.

- A bábák a rájuk vonatkozó rendeletek irányelvei alapján dolgoznak.

- Ha bármilyen rendellenesség lépne fel, a bába orvosi segítséget fog kérni.

- Németországban a bábai alapszolgáltatást a társadalombiztosítás fizeti, és egyes egészségpénztárak a további bábai szolgáltatások árát is részben vagy egészben megtérítik. Magyarországon a kórházi szülésznői ellátás finanszírozott; a bábai ellátás semmilyen formája sem finanszírozott jelenleg, de egyes egészségpénztárak megtérítik az ezzel kapcsolatos költségeket.

- Németországban a területi bábaszövetségeknél érdemes tájékozódni az aktuális lehetőségekről, valamint az egészségügyi hivataloknál, a családgondozókban és a szülésorvosoknál.

Bábai egészségügyi szolgáltatók

Magyarországon bába csak egészségügyi szolgáltató keretében működhet. 2021-ben 4 bábai szolgáltató működik az egész országban:

1. Bábakalács Születésház
ababababaja.wixsite.com/

2. Bábaszolgálat
szulesbabaval.hu/
babafogado.hu/
holdudvar.babahaz.hu/

3. Életfa Bábapraxis
babapraxis.hu/

4. Mindehol Jó Bábapraxis
mindenholjo.com/

WHO-ajánlások – pozitív szülésélményt célzó szülészeti ellátás

Ellátás

Javaslat

Javaslat
típusa

Ellátás a vajúdás és a szülés során

Tiszteletteljes szülészeti ellátás

1. A javasolt tiszteletteljes szülészeti ellátás azt jelenti, hogy az ellátást oly módon szervezik és nyújtják minden nőnek, hogy megőrzik az emberi méltóságukat, biztosítják a magánszférához, titoktartáshoz való jogot, a tájékozott döntés lehetőségét, valamint az ártalomtól és rossz bánásmódtól való mentességet a vajúdás és a szülés során.

Javasolt

Hatékony kommunikáció

2. Javasolt a szülészeti ellátást nyújtók és a vajúdó közötti hatékony kommunikáció megvalósítása egyszerű és kulturálisan elfogadható módszerekkel.

Javasolt

Kísérő jelenléte a vajúdás és a szülés során

3. A vajúdás és a szülés során szabadon választott kísérő jelenléte javasolt minden asszony számára.

Javasolt

Az ellátás folytonossága

4. Azon várandósoknak, akik számára elérhető valamilyen jól működő szülésznői ellátás, szülésznő által nyújtott folytonos ellátási modell igénybevétele javasolt, ami azt jelenti, hogy egyetlen, általuk ismert szülésznő vagy szülésznők kis csoportja kíséri végig a várandósság, a vajúdás, a szülés és a gyermekágy időszakát.1

Körülményfüggő ajánlás

A szülés első szakasza (tágulási szak)

A látens és az aktív tágulási szak definíciója

5. A gyakorlatban a következő definíciók javasoltak a látens és az aktív tágulási szak meghatározására. – A látens tágulási szak az az időszak, amely fájdalmas méhösszehúzódásokkal és a méhszáj valamilyen mértékű változásával jellemezhető. Ez jelentheti a méhszáj bizonyos mértékű kifejtődését, valamint lassabb tempójú tágulását 5 cm-ig, először és többedszer szülők esetében egyaránt. – A tágulási szak aktív fázisát rendszeres, fájdalmas méhösszehúzódások jellemzik, a méhszáj jelentős mértékű kifejtődésével és gyorsabb tágulásával 5 cm-es méhszájtágasságtól a méhszáj teljes eltűnéséig, először és többedszer szülők esetében egyaránt.

Javasolt

A tágulási szak tartama

6. Az asszonyokat tájékoztatni kell arról, hogy a tágulási szak látens szakaszának normál időtartama nincs meghatározva, és jelentős különbséget mutathat a vajúdók között. Ugyanakkor a tágulási szak aktív fázisának időtartama (5 cm-es méhszájtágasságtól eltűnt méhszájig) általában nem tart tovább 12 óránál először szülők, és 10 óránál többedszer szülők esetében.

Javasolt

Progresszió a tágulási szak során

7. Spontán induló szülések esetében a tágulási szak aktív fázisában a méhszáj tágulására vonatkozó 1cm/órás küszöbérték (ahogyan azt a partogram figyelmeztető vonala jelzi) túl pontatlan ahhoz, hogy meg lehessen állapítani, melyik vajúdót fenyegeti kedvezőtlen szülészeti kimenetel – ezért alkalmazása nem javasolt erre a célra.

Nem
javasolt

8. A méhszáj tágulásának legalább 1cm/órás sebessége a tágulási szak aktív fázisában irreálisan gyors néhány vajúdó számára, ezért nem alkalmas a normál vajúdás előrehaladásának megítélésére. Az 1cm/óránál lassabb progresszió önmagában nem lehet szülészeti beavatkozás rutin indikációja.

Nem
javasolt

9. Előfordulhat, hogy a szülés előrehaladásának tempója nem gyorsul a méhszáj 5 cm-es tágasságáig. Ezért a vajúdás és a szülés gyorsítása érdekében alkalmazott orvosi beavatkozások – mint az oxitocinnal végzett fájáserősítés vagy a császármetszés – nem javasoltak e küszöbérték elérése előtt, feltéve, hogy mind a magzat, mind az anya állapota megnyugtató.

Nem
javasolt

A szülőszobai felvétellel kapcsolatos szabályozás

10. Spontán induló vajúdás miatt jelentkező egészséges várandósok esetén a szülőszobai felvétel elhalasztása a vajúdás aktív szakának eléréséig csak szigorú kutatási keretek között javasolt.

Kutatási keretek között javasolt

Klinikai medencemérés felvételkor

11. Rutinszerű klinikai medencemérés egészséges vajúdók szülőszobai felvételekor nem javasolt.

Nem
javasolt

A magzati jóllét rutinszerű értékelése a vajúdó szülőszobai felvételekor

12. A CTG rutinszerű alkalmazása nem javasolt a magzati jóllét értékelésére spontán induló vajúdás miatt jelentkező egészséges várandós szülőszobai felvételekor.

Nem
javasolt

13. A magzati jóllét értékelésére Doppler ultrahangos eszközzel vagy Pinard-féle magzati sztetoszkóppal végzett szívhanghallgatás javasolt a vajúdó szülőszobai felvételekor.

Javasolt

A gát/ szeméremtest borotválása

14. A gát/szeméremtest rutinszerű borotválása nem javasolt hüvelyi szülés előtt.2

Nem
javasolt

Beöntés felvételkor

15. A fájáserősítők használatának csökkentése céljából nem javasolt beöntés alkalmazása.3

Nem
javasolt

Hüvelyi vizsgálat

16. Alacsony rizikójú várandósok esetén hüvelyi vizsgálat végzése 4 órás időközönként javasolt az aktív tágulási szak rutinszerű értékelésére.2

Javasolt

Folyamatos CTG-monitorizálás vajúdás alatt

17. Egészséges várandósok spontán vajúdása során nem javasolt a folyamatos CTG-monitorizálás a magzati jóllét értékelésére.

Nem
javasolt

Időszakos magzati szívhanghallgatás vajúdás alatt

18. Egészséges várandósok vajúdása során Doppler ultrahangos eszközzel vagy Pinard-féle magzati sztetoszkóppal végzett időszakos magzati szívhanghallgatás javasolt.

Javasolt

Epidurális érzéstelenítés fájáscsillapítás céljából

19. A várandós preferenciáitól függően epidurális érzéstelenítés javasolt egészséges várandósok számára, amennyiben fájdalomcsillapítási igény felmerül a vajúdás alatt.

Javasolt

Opiátok használata fájdalomcsillapítás céljára

20. A várandós preferenciáitól függően opiátok (mint a fentanyl, diamorfin és pethidin) vénás adása javasolt lehetőség egészséges várandósok számára, ha fájdalomcsillapítási igény merül fel a vajúdás alatt.

Javasolt

Relaxációs technikák a fájdalom kezelésére

21. A várandós preferenciáitól függően különböző relaxációs technikák (mint a progresszív izomrelaxáció, légzőgyakorlatok, zene, mindfulness és más technikák) alkalmazása javasolt egészséges várandósok számára, amennyiben fájdalomcsillapítási igény merül fel a vajúdás alatt.

Javasolt

Manuális technikák a fájdalom kezelésére

22. A várandós preferenciáitól függően manuális technikák (mint masszázs vagy meleg borogatás) alkalmazása javasolt egészséges várandósok számára, amennyiben fájdalomcsillapítási igény merül fel a vajúdás alatt.

Javasolt

Fájdalomcsillapítás a vajúdás elhúzódásának megelőzésére

23. A fájáserősítők használatának csökkentése és a vajúdás elhúzódásának megelőzése céljából nem javasolt fájdalomcsillapítás alkalmazása.2

Nem
javasolt

Étel és ital fogyasztása

24. Alacsony kockázatú várandósok vajúdása során javasolt az evés és az ivás.3

Javasolt

Anyai mozgás és pozíció

25. Alacsony kockázatú várandósok vajúdása során javasolt a mozgás és a függőleges testhelyzet felvételének ösztönzése.3

Javasolt

A hüvely kitörlése

26. A hüvely rutinszerű klórhexidines kitörlése vajúdás alatt nem javasolt a fertőzéses jellegű megbetegedések megelőzése céljából.2

Nem
javasolt

A szülés aktív vezetése

27. A vajúdás elhúzódásának megelőzésére nem javasolt aktív szülésvezetési protokoll használata.3

Nem
javasolt

Rutinszerű burokrepesztés

28. Pusztán a vajúdás elhúzódásának megelőzése céljából a burokrepesztés nem javasolt.3

Nem
javasolt

Korai burokrepesztés és oxitocin adása

29. A korai burokrepesztés oxitocinnal végzett korai fájáserősítéssel együtt a vajúdás elhúzódásának megelőzésére nem javasolt.3

Nem
javasolt

Oxitocin epidurális érzéstelenítésben részesülő vajúdóknak

30. Oxitocin használata a vajúdás elhúzódásának megelőzése céljából nem javasolt olyan asszonyok esetében, akik epidurális érzéstelenítésben részesülnek.3

Nem
javasolt

Görcsoldó szerek

31. Görcsoldó szerek használata a vajúdás elhúzódásának megelőzése céljából nem javasolt.3

Nem
javasolt

Intravénás folyadékpótlás a vajúdás elhúzódásának megelőzése céljából

32. Intravénás folyadékpótlás a vajúdás hosszának lerövidítése céljából nem javasolt.3

Nem
javasolt

A szülés második szakasza (kitolási szak)

A kitolási szak definíciója és tartama

33. A gyakorlatban a következő definíciók javasoltak a kitolási szak, és annak hosszának meghatározására. – A kitolási szak a méhszáj eltűnése és az újszülött megszületése közti időszak, melynek során a vajúdónak akaratlan nyomási késztetése van a méhösszehúzódások hatására. – A várandósokat tájékoztatni kell, hogy a kitolási szak hossza mindenkinél más és más lehet. Az először szülők esetében általában 3 óra alatt lezajlik, míg többedik szülés esetén általában 2 órán belül.

Javasolt

A szülési pozíció (epidurális érzéstelenítés nélkül)

34. Az epidurális érzéstelenítés nélkül szülő asszonyokat bátorítani kell, hogy saját igényük szerinti szülési pozíciót vegyenek föl, beleértve a függőleges pozíciókat is.

Javasolt

A szülési pozíció (epidurális érzéstelenítésben)

35. Az epidurális érzéstelenítésben szülő asszonyokat bátorítani kell, hogy saját igényük szerinti szülési pozíciót vegyenek föl, beleértve a függőleges pozíciókat is.

Javasolt

A nyomás módja

36. A kitolási szak aktív nyomási fázisában levő asszonyokat bátorítani és támogatni kell, hogy saját nyomási késztetésüket kövessék.

Javasolt

A nyomás módja (epidurális érzéstelenítésben)

37. Az epidurális érzéstelenítésben vajúdó, kitolási szakban levő asszonyok számára a nyomás 1-2 órával történő késleltetése a méhszáj eltűnése után, vagy a nyomási inger érzékelésének visszanyeréséig ott javasolt, ahol rendelkezésre állnak az erőforrások a hosszabb kitolási szakhoz, és a magzati oxigénhiányos állapot kellően észlelhető és kezelhető.

Helyzet-függő javaslat

A gátsérülés megelőzésének technikái

38. A kitolási szakban javasolt olyan technikák alkalmazása, amelyek mérséklik a gátsérülést,és elősegítik a spontán szülést (ideértve a gátmasszázst, a meleg borogatások alkalmazását, és a gát közvetlen manuális védelmét), a szülő nő preferenciái és az elérhető lehetőségek függvényében.

Javasolt

A gátmetszésre vonatkozó szabályozás

39. A gátmetszés rutinszerű vagy szabályozatlan alkalmazása nem javasolt spontán hüvelyi szülések esetében.

Nem
javasolt

A méh fundusára gyakorolt nyomás

40. A szülés elősegítése céljából a méh fundusára gyakorolt manuális nyomás a kitolási szakban nem javasolt.

Nem
javasolt

A szülés harmadik szakasza (lepényi szak)

Méhösszehúzók alkalmazása megelőzés céljából

41. A postpartum vérzés megelőzése céljából a lepényi szak során adott uterotonikumok használata javasolt minden szülés esetén.4

Javasolt

42. A postpartum vérzés megelőzése céljából javasolt méhösszehúzó az oxitocin (10NE im/iv).4

Javasolt

43. Ahol az oxitocin nem hozzáférhető, más injekciós méhösszehúzók (ergometrin, metilergometrin vagy az oxitocin és az ergometrin fix gyógyszerkombinációja) vagy a szájon át adott misoprostol (600 μg) használata javasolt.4

Javasolt

Késleltetett köldökzsinór elszorítás

44. A jobb anyai és újszülötti egészség és tápláltsági állapot elérése céljából javasolt a késleltetett – a szülést követő 1 percen túli – köldökzsinór-elszorítás.5

Javasolt

A köldökzsinór ellenőrzött húzása

45. Ahol képzett szüléskísérők elérhetők, a köldökzsinór ellenőrzött húzása javasolt hüvelyi szülés esetén, amennyiben az ellátást nyújtó és a szülő nő úgy ítéli meg, hogy a vérveszteség kismértékű csökkenése és a lepényi szak idejének kismértékű megrövidülése fontos.4

Javasolt

Méhmasszázs

46. A méh tartós masszírozása – mint postpartum vérzést megelőző beavatkozás – nem javasolt oxitocin-profilaxisban részesült asszonyok esetében.4

Nem
javasolt

Az újszülött ellátása

Rutinszerű orr- és szájüregi leszívás

47. A tiszta magzatvízből született, maguktól lélegzetet vevő újszülöttek száj- és orrüregének leszívását nem kell elvégezni.6

Nem
javasolt

Bőr-bőr kontaktus

48. A szövődménymentes újszülöttek legyenek bőr-bőr kontaktusban édesanyjukkal a szülést követő 1 órán át a kihűlés megelőzése és a szoptatás elősegítése céljából.7

Javasolt

Szoptatás

49. Minden szopni képes újszülött – ideértve az alacsony súllyal születetteket is – a szülést követő lehető leghamarabb legyen mellre helyezve, amint klinikailag stabil és az édesanya és az újszülött erre készen áll.8

Javasolt

K-vitamin a vérzéssel járó betegségek megelőzésére

50. Minden újszülöttnek 1 mg K-vitamin adandó a szülést követően, de csak az első óra elteltével. Ezt az időt az újszülött és az édesanya bőr-bőr kontaktusban és a szoptatás megkezdésével töltse.9

Javasolt

Fürdetés és más a szülést követő haladéktalan újszülött ellátás

51. A fürdetést halasszák el a szülést követően 24 órával. Amennyiben ez kulturális okok miatt nem lehetséges, akkor legalább a szülést követő 6 órán át ne történjen meg. A baba felöltöztetése a környező hőmérsékletnek megfelelően javasolt. Ez egy vagy két réteggel többet jelent, mint amennyit a felnőttek viselnek, és fejfedő/sapka viselését. Az édesanya és a baba ne legyen elválasztva és ugyanabban a szobában legyen napi 24 órában.9

Javasolt

A gyermekágyas szülést követő ellátása

A méh tónusának észlelése

52. A szülést követően a méh tónusának hasi ellenőrzése javasolt minden asszonynál a méh ellazulásának (atonia) korai észlelésére.4

Javasolt

Antibiotikum-használat szövődménymentes hüvelyi szülést követően

53. A rutinszerű antibiotikum-profilaxis adása nem javasolt a szövődménymentes hüvelyi szülésen átesett asszonyoknak.2

Nem
javasolt

Rutinszerű antibiotikum profilaxis a gátmetszéshez

54. A rutinszerű antibiotikum-profilaxis adása nem javasolt a gátmetszésen átesett asszonyoknak.4

Nem
javasolt

Az anya rutinszerű megfigyelése a szülést követően

55. A szülést követő első órától kezdve az első 24 órában minden asszonyt rutinszerűen és rendszeresen ellenőrizni kell a hüvelyi vérzés mennyisége, a méh összehúzódása, a méhfundus magassága, a testhőmérséklet és a pulzus tekintetében. Röviddel a szülést követően történjen meg az első vérnyomásmérés. Amennyiben rendben van, a következő mérés 6 órán belül történjen meg. Legyen dokumentált vizeletürítés 6 órán belül.9

Javasolt

Hazabocsátás szövődménymentes hüvelyi szülést követően

56. Egészségügyi intézményben lezajló, szövődménymentes hüvelyi szülést követően az egészséges édesanyák és újszülöttek a szülést követően legalább 24 órán keresztül kapjanak ellátást.2 10

Javasolt

1 Forrás: A WHO várandósgondozási ajánlásai a pozitív várandóssági élményért.

2 Forrás: WHO-ajánlások az anyai peripartum fertőzések megelőzése és kezelése céljából.

3 Forrás: WHO-ajánlások a szülés gyorsítására.

4 Forrás: WHO-ajánlások a szülést követő vérzés megelőzése és kezelése céljából.

5 Forrás: WHO-iránymutató: késleltetett köldökzsinór-ellátás a jobb anyai és újszülött egészség és tápláltsági állapot elérése céljából.

6 Forrás: WHO-iránymutatás az alapszintű újszülött-újraélesztéshez.

7 Forrás: WHO-ajánlások a gyakori gyermekkori betegségekhez: a zsebkönyv-ajánlások technikai aktualizálásához tartozó bizonyítékok.

8 Forrás: WHO-ajánlások az újszülött egészségére vonatkozóan.

9 Forrás: WHO-ajánlások az édesanya és az újszülött szülést követő ellátásához.

10 Az újszülött számára ez a szülést követő azonnali értékelést, körülbelül 1 órával a szülést követően, valamint hazabocsátáskor egy teljes klinikai vizsgálatot jelent.

EPDS-kérdőív
(Edinburgh-Postnatal-Depressions-Skala)187

AZ ELMÚLT HÉTEN

1. Tudtam nevetni, és láttam a dolgok humoros oldalát.

( 0 ) Ahogyan mindig.

( 1 ) Talán nem annyira, mint máskor.

( 2 ) Sokkal kevésbé, mint máskor.

( 3 ) Egyáltalán nem.

2. Örömmel készültem mindenféle dologra.

( 0 ) Ahogyan mindig szoktam.

( 1 ) Egy kicsit kevésbé, mint szoktam.

( 2 ) Sokkal kevésbé, mint szoktam.

( 3 ) Szinte egyáltalán nem.

3. Minden kudarc miatt magamat okoltam.

( 3 ) Igen, folyton.

( 2 ) Igen, elég sokszor.

( 1 ) Nem túl gyakran.

( 0 ) Nem, soha.

4. Minden ok nélkül aggódtam vagy szorongtam.

( 0 ) Egyáltalán nem.

( 1 ) Nagyon ritkán.

( 2 ) Igen, előfordult.

( 3 ) Igen, gyakran előfordult.

5. Ok nélkül féltem vagy pánikba estem.

( 3 ) Igen, elég sokszor.

( 2 ) Igen, néha.

( 1 ) Nem, nemigen.

( 0 ) Egyáltalán nem.

6. Összecsaptak a hullámok a fejem felett.

( 3 ) Igen, szinte egyáltalán nem tudtam elvégezni a teendőimet.

( 2 ) Igen, előfordult, hogy nem tudtam olyan könnyen elvégezni a teendőimet, mint máskor.

( 1 ) Nem, legtöbbször sikerült elvégezni a dolgomat.

( 0 ) Nem, elvégeztem a teendőimet ugyanúgy, mint máskor.

7. Olyan rossz hangulatban voltam, hogy aludni sem tudtam rendesen.

( 3 ) Igen, rendszeresen.

( 2 ) Igen, többször előfordult.

( 1 ) Néha előfordult.

( 0 ) Nem, egyáltalán nem fordult elő.

8. Szomorú és rosszkedvű voltam.

( 3 ) Igen, szinte állandóan.

( 2 ) Igen, elég gyakran.

( 1 ) Nem, nem túl gyakran.

( 0 ) Nem, egyáltalán nem.

9. Olyan rossz hangulatban voltam, hogy még sírtam is.

( 3 ) Igen, nagyon sokszor.

( 2 ) Igen, gyakran.

( 1 ) Csak ritkán.

( 0 ) Nem, soha.

10. Eszembe jutott, hogy kárt tehetnék magamban.

( 3 ) Igen, gyakran.

( 2 ) Néha.

( 1 ) Legalább egyszer.

( 0 ) Soha.

Kérdőívünk segítségével azt szeretnénk megtudni, hogyan érzi magát, milyen hangulatban telnek a napjai. Kérjük, JELÖLJE MEG azt a választ, amelyről azt gondolja, hogy a legjobban kifejezi, hogyan érezte magát AZ ELMÚLT HÉTEN, nem csupán a mai napon. Kérjük, MINDEN kérdésre válaszoljon!

Kérjük, ellenőrizze, hogy minden kérdésre válaszolt-e!

ÉRTÉKELÉS

Összegezze a kérdésekre adott válaszok pontszámait!
Összpontszám: _____

Teendők: Amennyiben az összpontszám

12 alatt van, csak a család támogatására, valamint a védőnő támogatására, odafigyelésre van szükség.

12 pont felett a védőnő véleménye alapján szakember segítségére (pszichológus, pszichiáter) is szükség lehet.

Hasznos linkek

Császárvonal – csaszarvonal.hu/

EMMA Egyesület – emmaegyesulet.hu/

Másállapotot a Szülészetben! mozgalom – masallapotot.hu/

Module – Magyarországi Dúlák Egyesülete – module.hu/

Természetes vetélés – termeszetesveteles.webnode.hu/

Szülés.hu – szules.hu/

Velkei Éva perinatális szaktanácsadó: – www.perinat.hu, »facebook.com/«

Csörgő Andrea perinatális szaktanácsadó – csorgo.hu/

Jógaszülés – Gáborjáni Réka – jogaszules.com/

Ablak a világra Szülészeti adatbázis anyai tapasztalatok alapján – ablakavilagra2.wixsite.com/

La Leche Liga Magyarország – lll.hu/

Szoptatásért Magyar Egyesület – szoptatasert.hu/

Szoptatás Portál – szoptatasportal.hu/

Hordozóház – hordozo.hu/

Beli Buba Babahordozó Iskola – belibuba.hu/

Halmos Zsuzsa Polinéz masszázs, várandósmasszázs – »facebook.com«

Irodalomjegyzék

Előszó

a Gregory A.: Drugs, ginger and acupuncture »best for morning sickness«, NHS choices, 22.6.2016, nhs.uk/ (a 2018.03.30-i állapot szerint).

b Birdee G. S. et al.: Use of complementary and alternative medicine during pregnancy and the postpartum period: an analysis of the National Health Interview Survey, Journal of Women’s Health, 10/2014: 824–829, ncbi.nlm.nih.gov/ (a 2018.03.30-i állapot szerint).

c Schwarz C.: Die Erlaubnis zum Nichtstun: Neue Leitlinie aus den USA, Hebammenforum, 11/2014: 1060–1064.

Szülés

110 Friedrich J. et al.: Plädoyer für eine normale Geburt, DHV, März 2008, hebammenverband.de/ – PDF (a 2018.03.30-i állapot szerint).

111 Schwarz C., Stahl K., Ramsayer B.: Die physiologische Geburt, Evidenz & Praxis Band 3, Elwin Staude Verlag, Hannover, 2013: 41.

187 Die Edinburgh Postnatale Depression Skala (EPDS): EPDS Richtlinie für Professionelle im Gesundheitswesen, Mutter-Kind-Behandlung im Psychiatrischen Zentrum Nordbaden (PZN), mutter-kind-behandlung.de/ – PDF (a 2018.03.30-i állapot szerint).

További ajánlott és felhasznált irodalom:

Segítség a szülésnél

Buckley S.: Gentle Birth, Gentle Mothering, Celestial Arts, Berkeley 2009.

Fedor-Freybergh P. G. (Hrsg.): Pränatale und perinatale Psychologie und Medizin: Begegnung mit dem Ungeborenen, Saphir, Älvsjö (Schweden)/München, 1987.

Gradwohl G.: Faszien verstehen, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, 2017.

Grospietsch G.: Erkrankungen in der Schwangerschaft, Wissenschaftliche Verlagsgesellschaft, Stuttgart, 4. Auflage, 2004.

Harms T.: Emotionelle Erste Hilfe, Psychosozial Verlag, Gießen, 2016.

Hertl M.: Kinderheilkunde und Kinderkrankenpflege für Schwestern, Thieme Verlagsgrupppe, Stuttgart, 1979.

Hüther G. D.: Geheimnis der ersten neun Monate: Reise ins Leben, Beltz Verlag, Weinheim, 2017.

Kitzinger S.: Geburt ist Frauensache, Kösel Verlag, München, 1993.

Kitzinger S.: Schwangerschaft und Geburt, Kösel Verlag, München, 2005.

Friese K. et al.: Arzneimittel in der Schwangerschaft und Stillzeit, Wissenschaftliche Verlagsgesellschaft, Stuttgart, 8., neu bearbeitete Auflage, 2011.

Leboyer F.: Geburt ohne Gewalt, Kösel Verlag, München, 1995.

Leboyer F.: Sanfte Hände: Die traditionelle Kunst der indischen Baby-Massage, Kösel Verlag, München, 2007.

Leboyer F.: Das Fest der Geburt, Kösel Verlag, München, 2008.

Leboyer F.: Atmen, singen, gebären, Patmos Verlag, Ostfildern, 2. Auflage, 2011.

Lippens F.: Geburtsvorbereitung, Elwin Staude Verlag, Hannover, 2015.

Lothrop H.: Das Stillbuch, Kösel Verlag, München, vollständig überarbeitete Neuausgabe, 2016.

Lothrop H.: Gute Hoffnung – jähes Ende, Kösel Verlag, München, 2. Auflage, 2016.

Maurer F.: Fehlgeburt: Die Physiologie kennen, professionell behandeln, Elwin Staude Verlag, Hannover 2017.

Minker M.: Hormone und Psyche, DTV Verlag, München 1996.

Muß K.: Stillberatung und Stillförderung, Wissenschaftliche Verlagsgemeinschaft, Stuttgart 2005.

Odent M.: Die sanfte Geburt, Bastei Lübbe Verlag, Köln, 2001.

Odent M.: Die Wurzeln der Liebe: Wie unsere wichtigste Emotion entsteht, Walter Verlag, Ostfildern, 2. Auflage, 2006.

Odent M.: Es ist nicht egal, wie wir geboren werden: Risiko Kaiserschnitt, Mabuse Verlag, Frankfurt, 3. Auflage, 2016.

Odent M.: Geburt und Stillen: Über die Natur elementarer Erfahrungen, C. H. Beck Verlag, München, 5. Auflage, 2016.

Odent M.: Im Einklang mit der Natur. Neue Ansätze der sanften Geburt, Mabuse Verlag, Frankfurt, 3. Auflage, 2017.

Pschyrembel W.: Klinisches Wörterbuch, de Gruyter, Berlin, 259. Auflage, 2002.

Rauland M.: Chemie der Gefühle, Hirzel Verlag, Leipzig, 2001.

Schäfer C., Spielmann H.: Arzneimittel in Schwangerschaft und Stillzeit, Urban & Fischer Verlag, München, 8. Auflage, 2012.

Schindele E.: Gläserne Gebär-Mütter, Fischer Verlag, Frankfurt, 2. Auflage, 1992.

Schmid V.: Schwangerschaft, Geburt und Mutterwerden: ein salutogenetisches Betreuungsmodell, Elwin Staude Verlag, Hannover, 2015.

Schute L.: Palmarosa und Co. bei Vaginalkandidose, F∙O∙R∙U∙M Nr. 47, 2016: 4–6.

Schwärzler S.: Beckenboden – die Kraft von innen, Übungsbuch, Eigenverlag Kempten, 2010.

Stadelmann I.: Eisenkraut Verbene oder Zitronenkraut – ein perfektes Verwirrspiel, F∙O∙R∙U∙M Nr. 35, 2010: 5–11.

Stadelmann I.: Die Anwendung ätherischer Öle bei Kindern, F∙O∙R∙U∙M Nr. 42, 2013: 7–16.

Vaupel P., Schaible H., Mutschler E.: Anatomie, Physiologie, Pathophysiologie des Menschen, Wissenschaftliche Verlagsgesellschaft, Stuttgart, 7. Auflage, 2015.

Wissen, verstehen, entscheiden. Informationsbroschüren, Bd. 1–5, Elwin Staude Verlag, Hannover, 2011–2015.

Aromaterápia

Braunschweig R. v.: Pflanzenöle Qualität, Anwendung und Wirkung, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, 6. Auflage, 2018.

Carle R.: Ätherische Öle: Anspruch und Wirklichkeit, Wissenschaftliche Verlagsgesellschaft, Stuttgart, 1993.

Dorfinger G., Dorfinger K.: Aromatherapie bei Harnwegsinfekten, F∙O∙R∙U∙M Nr. 41, 2013: 15–18.

Gildemeister E., Hoffmann F.: Die ätherischen Öle, Band 1 und 2, Verlag der Wissenschaften, Bern, 2014/2015.

Fernsebner G.: Hydrolate – mikrobiologisch einwandfrei, F∙O∙R∙U∙M Nr. 48, 2016: 4–17.

Franchomme P.: Jollois R., Pénoël D., L’aromathérapie exactement, Roger Jollois, Limoges, 2001.

Hauck D.: Peroxide und Mallorca-Akne, F∙O∙R∙U∙M Nr. 50, 2017: 19–21.

Heuberger E., Stappen I., Rudolf von Rohr R.: Riechen und Fühlen, Fischer & Gann, Munderfing, 2017.

Lis-Balchin M.: Aromatherapy Science: A Guide for Healthcare Professionals, Pharmaceutical Press, London, 2006.

Pohl, S.: Das Ölbuch, Pflanzenöle kompakt erklärt, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, Neuauflage, 2015.

Reichling J., Stahl-Biskup E., Wolz D.: Hydrolate – neue Erkenntnisse aus der Forschung, F∙O∙R∙U∙M Nr. 50, 2017: 5–19.

Stadelmann I.: Bewährte Aromamischungen: Mit ätherischen Ölen leben, gebären, sterben, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, 4. Auflage, 2006.

Stadelmann, I.: Hahnemann und das Riechen heute: Freund oder Feind?, F∙O∙R∙U∙M Nr. 33, 2008: 33–35.

Stadelmann I.: Hydrolate – unterschätzte Alleskönner, F∙O∙R∙U∙M Nr. 48, 2016: 17–24.

Stadelmann I.: Aromatherapie – von der Schwangerschaft bis zur Stillzeit, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, 4., überarbeitete, erweiterte Auflage, 2017.

Teuscher, E., Melzig M., Lindequist U.: Biogene Arzneimittel, Wissenschaftliche Verlagsgesellschaft, Stuttgart, 6. Auflage, 2004.

Tisserand R., Balacs T.: Essential Oil Safety, Churchill Livingstone, London, 1995.

Wabner D., Beier C. (Hrsg.): Aromatherapie. Urban & Fischer München, 2. Auflage, 2012.

Zimmermann E.: Aromatherapie für Pflege- und Heilberufe, Haug, Heidelberg, 6. Auflage, 2018.

Bach-virágterápia

Scheffer M.: Bach-Blütentherapie, Das Lehrbuch für die therapeutische Praxis, Urban & Fischer Verlag, München 2008.

Scheffer M.: Die Original Bach-Blütentherapie für Einsteiger: Die Blüten – Die Anwendung – Die Wirkung, Irisiana Verlag, München, 2. Auflage, 2014.

Thurmann I. M.: Bach-Blüten in der Geburtshilfe, Mabuse-Verlag, Frankfurt, 2. Auflage, 2010.

Homeopátia

Boericke W.: Homöopathische Mittel und ihre Wirkungen, Verlag Grundlagen und Praxis, Leer, 3., verbesserte Auflage, 2011.

Feichtinger T.: Fuchs N., Niedan-Feichtinger S., Schüssler-Salze und Nährstoffe, Haug Verlag, Stuttgart 2007.

Graf F.: Homöopathie für Hebammen und Geburtshelfer, Teile 1 bis 8, Elwin Staude Verlag, Hannover, 2005/2006/2007.

Graf F.: Homöopathie und die Gesunderhaltung von Kindern und Jugendlichen, Sprangsrade Verlag, Ascheberg, 3. Auflage, 2009.

Graf F.: Homöopathie unter der Geburt, Sprangsrade Verlag, Ascheberg, 3. Auflage, 2009.

Graf F.: Gesunde Rebellion – Homöopathie als Basismedizin, Sprangsrade Verlag, Ascheberg, 2018.

Guernsey H. N.: Homöopathie in Gynäkologie und Geburtshilfe, Narayana Verlag, Kandern, 2013.

Imhäuser H.: Homöopathie in der Kinderheilkunde, Haug Verlag, Heidelberg, 13. Auflage, 2003.

Macek G.: Organon 6 der Heilkunst, ML Verlag, Kulmbach, 2014.

Murphy R.: Klinische Materia Medica, Narayana Verlag, Kandern, 2008.

Pfeiffer, H.: Drescher, M. Hirte M. (Hrsg.), Homöopathie in der Kinder- und Jugendmedizin, Urban & Fischer, München, 2. Auflage, 2007.

Phatak S. R.: Homöopathische Arzneimittellehre, Urban & Fischer Verlag, München, 4. Auflage, 2009.

Revers-Schmitz I.: Praxisbuch Homöopathie für Hebammen, Stuttgart, Hippokrates Verlag, 2005.

Schlüren E.: Homöopathie in der Frauenheilkunde und Geburtshilfe, Haug Verlag, Heidelberg, 8. Auflage, 2001.

Stadelmann I.: Homöopathie für den Hebammenalltag, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, überarbeitete Neuauflage, 2013.

Stadelmann I.: Homöopathische Haus- und Reiseapotheke, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, 7. Auflage, 2014.

Vermeulen F.: Kindertypen in der Homöopathie, MVS Medizinverlage, Stuttgart, 6. Auflage, 2007.

Vonarburg B.: Arzneimittelpersönlichkeiten in Wort und Bild: Eine homöopathische Arzneimittellehre zur schnellen Orientierung in der Praxis, Haug Verlag, Heidelberg, 2005.

Vonarburg B.: Homöotanik: Arzneipflanzen der Homöopathie, Haug Verlag, Heidelberg, 2009.

Wolffskeel A.: Die Salze des Lebens, Biochemie nach Dr. Schüßler, Mankau Verlag, Murnau, 6. Auflage, 2013.

Yingling W. A.: Handbuch der Geburtshilfe, Barthel & Barthel Verlag, Nendeln, 1985.

Fitoterápia

Eberwein E., Vogel G.: Arzneipflanzen in der Phytotherapie, Kompendium gemäß Monographien der Kommission E, Kooperation Phytopharmaka, Bonn, 1990.

Fischer H.: Frauenheilbuch, Nymphenburger Verlag, München, 2008.

Gerhard I.: Das Frauen-Gesundheitsbuch, Trias Verlag, Stuttgart, 2. Auflage, 2014.

Gerhard I.: von Ganski N., Die neue Pflanzenheilkunde für Frauen, ZS Verlag, München, 2012.

Gehrmann B. et al.: Arzneidrogenprofile für die Kitteltasche, Deutscher Apotheker-Verlag, Stuttgart, 2., vollständig überarbeitete und erweiterte Auflage, 2010.

Fintelmann V., Weiss R. F.: Lehrbuch der Phytotherapie, Hippokrates Verlag, Stuttgart, 2016.

Madaus G.: Lehrbuch der biologischen Heilmittel, Band 1–11, Mediamed, Ravensburg, 1990.

Uhlemayr U.: Wickel & Co, Urs-Verlag, Burgberg, 17. Auflage, 2017.

Schilcher H., Stadelmann I., Herb C.: Duft- und Heilpflanzen, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, 2012.

Wolz D., Stadelmann I.: Ganzheitliche Therapien, Deutscher Apothekerverlag, Stuttgart, 2010.

Wolz D., Uhlemayr U.: Wickel und Auflagen – Beratung, Auswahl und Anwendung, Deutscher Apothekerverlag, Stuttgart, 2015.

Anya-gyermek táplálkozás

Hercegfi C., Gebhardt S.: Vegan in anderen Umständen, Grüner Sinn Verlag, Bad Lippspringe, 2017.

Keller M., Gätjen E.: Vegane Ernährung. Schwangerschaft, Stillzeit und Beikost: Mutter und Kind gut versorgt, Ulmer Verlag, Stuttgart, 2017.

Stadelmann N.: Baby isst mit: Schlau kochen für die ganze Familie, Edition Styria, Wien/Graz/Klagenfurt, 2014.

Stadelmann N.: Babyernährung bei Allergien und Unverträglichkeiten, Kneipp Verlag, Wien, 2017.

Stadelmann N.: Babybrei: Der sichere Einstieg in die Beikost, Edition Styria, 6. Auflage, 2017.

Stadelmann N.: Ernährung in Schwangerschaft und Stillzeit, Stadelmann Verlag, Wiggensbach, 2018.

Aromakeverékek Bt.,
Budapest, 2021
Felelős kiadó: Moldován László

ISBN 978 615 80281 7 2

Felhasznált betűtípusok:
Noto Serif – SIL Open Font License
Open Sans – Apache License 2.0