Ilyés Márk

TRÁKOK DÁKOK

SZKÍTÁK KELTÁK ÉS ILLYREK

trakok_dakok_beliv.indd 1

2024. 03. 27. 9:18

Copyright © Ilyés Márk, 2024

Minden jog fenntartva!

Kiadta az Underground Kiadó Kft.,

9178 Hédervár, Kont István utca 2.

undergroundkiado.hu

ISBN: 978-963-574-512-8

Szöveg © Ilyés Márk, 2024

trakok_dakok_beliv.indd 2

2024. 03. 27. 9:18

Ilyés Márk

TRÁKOK DÁKOK

SZKÍTÁK KELTÁK ÉS ILLYREK

trakok_dakok_beliv.indd 3

2024. 03. 27. 9:18

A mű a következő gondolat jegyében íródott: „Gondolkodás nélkül tanulni kidobott idő, előismeretek nélkül gondolkodni veszélyes időtöltés.”

Kung-Fu-Cse/Konfuciusz gondolata

4

trakok_dakok_beliv.indd 4

2024. 03. 27. 9:18

1. rész

Trákok, Dákok és Szkíták

5

trakok_dakok_beliv.indd 5

2024. 03. 27. 9:18

1. A Trák-Kimmer-Szkíta kapocsról röviden

Induljunk ki azon elvből, hogy valamilyen szinten minden létező, általunk ismert elmélet továbbgondolásra érdemes, persze nem a végtelenség mezejéig, hisz az élet arra azért rövid, hogy parttalan és végtelen elméleteket kreáljunk. Helyesebb, tehát ha a lényegi össze-függéseket figyeljük meg, és ha tudjuk, akkor pótoljuk a hézagokat, persze a tudományosság mezején maradva és nem hasraütéses rög-tönzött elméletekkel. A Trák nép etnogenezisével kapcsolatban több elmélet született, ezeket nem célom mind sorra venni, csak azo-kat, melyeket tudományosan elfogadhatónak tartok és embertani, nyelvészeti és régészeti valamint genetikai érvek is igazolnak. A Kimmereket1 mindenképp meg kell említenem, mint felmenőiket vagy velük közeli rokoni népet. A későbbiekben látni fogjuk, hogy a Kimmerek azon összekötő ősi kapcsok, akik a Trákokat és a Szkítákat összekötik. A Kimmerek nyelve a Thrák-Fríg csoportokéval és az Óiráni-Szkíta nyelvekkel is rokonságban állt. Harmatta János neves Magyar Iranista sem vetette el azt, hogy a Kimmerek egy része tovább élt a Krím-félszigeten és a Meótisz-vidékén a Szkítákba beolvadva, míg másik részük délnyugatra vonult és a Balkánon a Trákokban éltek tovább. Könnyed és rendkívül gyors összeolvadásuk igazolja, hogy nem volt áthidalhatatlan különbség köztük és nyelvük sem tér-hetett el jelentősen, hisz akkor sokkal több időre lett volna szükség ötvöződésükhöz. A legkorábbi Boszporuszi uralkodói dinasztiák java része Kimmer volt és Hellénekkel is együtt éltek. A Kimmer népnév minden bizonnyal tovább él a Cimmeria szóban, s ez rövidült Crimea névre a Hellének megnevezése által, ez a Krím-félsziget ókori neve, olykor Taurica néven is ismeretes a Kimmer Taurosz (bika) törzs nevéből. Talán a Taurid rassz róluk kapta a nevét bár ez csak feltéte-6

trakok_dakok_beliv.indd 6

2024. 03. 27. 9:18

lezés, s nem tény. A másik elmélet a Wales régi nevével kapcsolatos, amely kétségtelenül Cymru volt, ez utóbbi Kimmer-Kelta kapcsola-tokat is felvet. Vannak kutatók, akik ezt kétlik, ugyanakkor a Kelta vasművesség a Kimmerek hatására alakult ki a Halstatt-korban, tehát valamilyen szintű kapocs vagy szimbiózis kellett, hogy legyen. Megint más kérdés, hogy hogyan jutottak Keletről ilyen messze Nyugatra a Kimmerek, bár nem elképzelhetetlen, hiszen vannak történelmi párhuzamok és analógiák erre is.

Gondoljunk csak bele abba, hogy a későbbi Szarmaták Kínától Nagy-Britanniáig jelen voltak uralkodói testőrökként (a Tokhár, Kusán, Yuezhi/Jüeh-csi2 királyok és Kínai császárok szolgálatában) vagy éppen különböző auxiliáris3 légiókba besorozva lásd az Arthur mondakör Szarmata lovagjait, akik Keltákkal és Rómaiakkal együtt éltek Britanniában. Hasonlatos, de kicsit más megvilágítású párhuzam: Nagy Sándor idejében bizonyos Macedón légiók Kínáig is el-kóborolhattak, eközben Szkíta vagy Szkítákkal közeli rokonságban álló népekkel találkoztak és keveredtek, így jöttek létre az ősi Kalash, Burushó és Hunza népek. Nagyon nagy létszámú népek akkoriban nem voltak, de kisebbek igen. Nagy létszámú lovasnép esetében a sztyeppe későbbi korszakaiban beszélhetünk csak. A korszakot laza és képlékeny törzsszövetségi rendszer jellemezte, de ez nem jelen-ti azt, hogy minden identitástudat nélküli népek és emberek, törzsek lettek volna Európában és a Világ más kontinensein. A Szkíták gyak-ran Iskuzai vagy Askuzai néven is neveztettek, az Askenázi Zsidóság Óirániakkal való együttélése a Kaukázusban is érdekes embertani összefüggésekre adhat választ, tehát inkább az Óiráni Askuzai néppel szorosabb az Askenázik kapcsolata, míg a Szefárd Zsidók inkább, Dél Európa Pelasg és a Közel Kelet Sémi-Hámi népeihez állnak közelebb embertanilag. Torma Zsófia is utalt erre: Sumer nyomok Erdélyben című művében. Vannak kutatók, akik úgy vélik, hogy a Szkíták (más forrásokban Askuzai/Iskuzai) nem jutottak el az önálló írás kifejlesz-téséig, azonban ez nem valószínű, mert tárgyi leleteiken már talál-7

trakok_dakok_beliv.indd 7

2024. 03. 27. 9:18

tak csakis rájuk jellemző tamgaírást és rovásírást, amely Óiráni nyelvű volt. Stein Aurél pedig a khotáni Szaka és Szanszkrit nyelve-ket, feliratokat fejtette meg, valamint az Indoiráni kharosthi írást is tanulmányozta. Vannak, akik szerint a Szkíták ékírással, mások szerint rovásírással írtak. A köztük elterjedt írásra jó példa a tamgaírás, ami a Kaukázustól a Kelet európai sztyeppéig és azon túl is például Közép Európában és Közép Ázsiában is előforduló Szkíta-Szarmata írás. Ez az írásmód egy közös Trák-Kimmer-Agatirsz-Géta-Szkíta-Szarmata kulturális örökség. A Szkíták a Fekete-tenger partján a Kimmereket felváltó, velük közeli rokonságban lévő Óiráni nép. Azt, hogy a Kimmereket mikor váltották föl a Szkíták azt teljes pontos-sággal nem állapíthatjuk meg, körülbelül a Kr. e. VIII. század körül.

A Szkítákat váltó szintén Óiráni nyelvű Szarmaták körülbelül a Kr. e III. vagy II. században vették át a sztyeppe fölötti uralmat. A Kimmer nyelv rekord gyorsaságú eltűnése nem valószínű, sokkal reálisabb, hogy a velük rokoni Trák és a Szkíta nyelvben él tovább nyelvük, sőt szókincsük sok közös jelleget mutat, ennek okán rendkívül gyorsan asszimilálódtak. A Szkíták a Taurica-i Kimmereket beolvasztották, majd később a Szkíták törzseit a Szarmaták asszimilálták, ha nagyon eltérő nyelvet beszéltek volna, akkor nem tudták volna egymást ilyen gyorsan asszimilálni. Ezek után jogos következtetés, hogy nem tűn-tek el, hanem a kaukázusi Oszétekben és kárpát-medencei Jászokban élnek tovább a régi Szarmata Jazygok.

„A Kimmerek a legrégibb, a Fekete-tenger északi partvidéke szá-mára történetileg megfogható népnév” - írja bevezetésként L. A.

Jelnyickij a művének első oldalán. Harmatta János A Kimmer kérdés című művében nem veti el sem a Thrák-Kimmer vonalat sem az Óiráni-Kimmer vonalat. Én azon a véleményen vagyok, hogy mind-egyik vonal találkozik egy ősi közös nevezőjű ponton.

A Kimmer kultúra virágzása az i.e. XII. és VIII. század közé tehe-tő. Gyakran nevezik Thrák-Kimmer kultúrkörnek és olykor Kimmer-Szkíta kapcsolatokról is szó esik az Óiráni ágon. A két elmélet nem 8

trakok_dakok_beliv.indd 8

2024. 03. 27. 9:18

áll ellentétben egymással, hisz, amint azt látni fogjuk, a kapcsolatok megvannak ezen ősi népek között. A Thrákok, Kimmerek és Szkíták hasonló zablaleleteire, lovas felszereléseire Harmatta János és L. A.

Jelnyickij egyaránt felhívták a figyelmet. A Trákok és Szkíták komoly lótenyésztők és lónevelők voltak, nagy távolságokat tudtak megten-ni lovaik hátán, ugyanakkor sosem kívánták a más földjét vagy más tulajdonát és semmit sem szereztek, melynek elvesztésétől fél-tek volna. Történelmük tanulságai, életük és az idő a Trákokat és Szkítákat igazolta, életképes és fennmaradó népeknek bizonyultak.

Szinte száz százalékig azonos lovas felszereléseik és egyéb használati tárgyaik közti párhuzamokat azonban nem csupán életmódjuk indo-kolta, hanem az is, hogy igen közeli rokonságban álltak egymással, ötvösművészetük szinte tükörképe egymásnak.

Kimmer lovasok az Asszír Nimród domborműről.

9

trakok_dakok_beliv.indd 9

2024. 03. 27. 9:18

A Cimmer-Bosphorosi festett Kimmer sír, vagyis a „Stasovsky” mohila freskói.

10

trakok_dakok_beliv.indd 10

2024. 03. 27. 9:18

2. Prehistóriájuk, etnogenezisük az írott és régészeti források tükrében

A Hellén mitológia szerint a Thrák elnevezés egy Thraké nevű

nimfa nevéből származik, aki a Hellénektől északra a Rhodope-hegységen túl lakott. Itt jegyezném meg, hogy a Rhodope-hegység neve is Trák eredetű, egy Rodopa nevű Trák nimfáról kapta a nevét.

A Thrák szó a Samothraké-sziget nevében is benne rejlik. Gyakran Boreászon4 túliak közé sorolják a Trákokat is, tehát a Hyperboreos egy átfogó jelző, melybe több nép is beletartozik. Mint azt tudjuk, a Hellén mitológia szerint egy-egy hérosztól származnak a Szkíták, Kelták, Illírek és Trákok. A mítoszokban is van igazság, csak nem szó szerint értve, ugyanakkor bizonyos, hogy e népek közt vannak rokoni kapcsolatok.5 A tudomány jelen állása szerint a Trákok ősei a Kelet-Európai sztyeppe és a Kárpát-medence területéről húzódtak délebbre a Balkán keleti területeire az i. e. IV-III. évezred körül.

Valószínűnek tartom, hogy a Trákok ősei is a Kárpát-medencéből és a Fekete-tenger mellékéről húzódtak délebbre, a Balkánra, még a bronzkorban. Annyi bizonyos, hogy a Kr. u. IV. évezredtől a Kr. u VI-VII. századig élték fénykorukat e tájakon, természetesen túlélő csoportjaik ma is léteznek róluk később még szó lesz a Sarakacánokra való rövid kitekintésnél. Az i. e. XIV. században a korai Pšeničevo-kultúra (mai Észak-Bulgária) szoros kapcsolatban állt a Babadag (a mai Románia déli területén) és a Gáva-Holihrad6 (a mai Románia, Magyarország és Ukrajna területén) lévő kultúrákkal.

A Pšeničevo-kultúra és a Gáva-Holihrad kultúra minden bizony-nyal a Trákok és Dákok egymással alapból is rokon közös felmenői lehettek. Bizonyos kulturális összefüggések megfigyelhetőek az Európai Urnamezős kultúrával és északi Dák águk esetében a Gáva-Holihrad kultúrával is. A Halomsíros (Kurgán) kultúrák az i. e. XII.

11

trakok_dakok_beliv.indd 11

2024. 03. 27. 9:18

században tűnnek fel szétterülvén egész Európában. Nem zárom ki azt, hogy e kultúrák a Marija Gimbutas7 által felfedezett Halomsíros (Kurgán) kultúrákkal is közeli rokonságban álltak, akik szétterültek Európában. Indoeurópai eredetük okán van kapcsolatuk a bronzkori Gáva-Holihrad kultúrával is, melynek bizonyos töredékei a mai Kijevig is eljutottak. A Trák és Dák etnogenezis ennek tudatában már egy jobban értelmezhető folyamat, hisz őseik is sztyeppei lovas pásztornépként éltek a Kárpát-Dunai régióban és a Kelet-Európai síkságon, s fokozatosan délre, délnyugatra sodródtak évszázadok alatt, közben átmentek bizonyos életmódjukat érintő változásokon, de a pásztorkodás folytonosan jelen maradt életükben a domborza-ti tényezőktől függetlenül, hegylakó rokoni törzseiknél is.

Torma Zsófia és Király Pál szerint ősi törzsi rokonaik a Doni és Dnyeszter melléki Amadook és a délebbre sodródott Besszák. Egyik ősi rokoni águk a Kaszpi-tenger mellett élt, ők voltak a Masszagéta Dahák és nem messze tőlük a Tokhárok. Mindenesetre sokat meg-őriztek ősi hitvilágukból, hisz sok ősi motívum a Trákoknál minden bizonnyal Kárpát-medencei és sztyeppei őseik korai hagyatéka mielőtt a Balkánra költöztek. A Világról alkotott kozmikus, ugyanakkor reális elképzelésük szerint minden eleve harmóniában léte-zik egymással a világban és ismerték a természet törvényeinek törékeny egyensúlyát is. Később a sztyeppei életformájuk mellett hangsúlyos szerepet kapott a hegyi életmód is, amelyre fokozatosan átálltak bizonyos törzseik, a Kárpátok magas hegyei lehető-séget teremtettek a fennmaradásukra, ugyanakkor azt sem zárom ki, hogy legtávolabbi őseik itt, a Kárpát-medence biztonságos böl-csőjében alakultak ki és innen rajzottak ki, hisz ehhez itt minden adott volt. A Trákok és Illírek minden bizonnyal együtt éltek a Pelasgokkal8 és keveredtek is velük, ugyanígy a Hellének is. Az etni-kai kötőanyagot ezennépek közt talán a Pelasgok jelentették, ugyanakkor már létezhetett köztük egy korábbi ősibb kapocs is. A Trák 12

trakok_dakok_beliv.indd 12

2024. 03. 27. 9:18

törzsek közé tartozó Phrygek9 továbbmentek Anatóliába, s róluk nevezték el az ókori Phrygiát, ahol a legendás Midász király is élt.

Valószínű, hogy keveredtek a Hettitákkal és később keletebbre az ősi Urartuiakkal is. „A jelenleg elfogadott kutatások szerint az Örmény népesség több Indoeurópai és Kaukázusi nép keveredéséből született. Ezek közül a komponensek közül fontos szerep jutott osz-tályrészül az Indoeurópai nyelvközösségnek, így gyakorta hozzák összefüggésbe az Örményeket az ókori Hellénekkel, Makedónokkal, Illyrekkel, Trákokkal, Dákokkal és a Frígekkel. Sőt egyáltalán nem zárható ki, hogy az Örmény nép etnogenezisében nagy szerepet játszott a Kárpát-Balkáni nyelvcsoportnak a Kis-Ázsiába vándorolt ága. A jelenleg legelfogadottabb nézet szerint az Örmények feltehe-tően a Frígek kötelékében vándoroltak a Balkánról vagy az Al-Duna vidékéről Kis-Ázsiába, és jutottak el a Kr. e. 13. században a Hettita Birodalom északkeleti részén fekvő Hajassza-Azzi tartományba.”10

Gondolataim: A Trákok tehát minden bizonnyal közeli rokonságban álltak az olyan ősi népekkel, mint például a Kimmerek, Szkíták, Szarmaták, Párthusok, Tokhárok, Kelták, Illírek,11 Hettiták, Hellének, Latinok és Ősbaltiak. A Kárpátok neve az Örmény Karb-he (Kő/Szikla) és az Albán Karpё, szintén kő/ szikla szavával mutat relációt. A Géta Karp törzs neve pedig alighanem szirtlakót jelent-hetett. Az Indoeurópai eredetük okán nem csak a Szkítákkal, de a többi Indoeurópai néppel, is rokonságban álltak.

Az Agathürszoszok12 eredetének megfejtése talán homályos lehet, ugyanakkor ne essünk abba a hibába, hogy kényszeresen be akarjuk sorolni őket egyik vagy másik népkötelékbe, hisz a Dardánokhoz, Szigünnákhoz, Paeonokhoz és Pannonokhoz hasonlóan egymással rokoni népek összeolvadásából születtek. Az eredetük kérdését külön és mélyrehatóan nem ismertetem, mert elolvasható a Kristó Gyula által szerkesztett Szeged története című műben.13

13

trakok_dakok_beliv.indd 13

2024. 03. 27. 9:18

Egyedül Spargapeithes királyuk neve ismeretes az utókor számá-ra, mint fennmaradt Agathürszosz eredetű személynév, természetesen több uralkodójuk is volt, akár a Kimmer népnek is, akik a mai Krím-félszigeten is jelen voltak. Crimea róluk kapta a nevét, míg a nyugati Kimmerekből idővel Kelták lettek, Cymru (ma Wales) őrzi nyugatra költözött utódaik nevét. Érdekességként említhető, hogy a walesi Montgomery (Mont Gomery) szóösszetétel jelenthet Gómer hegyet is, ha lefordítjuk. Név szerint egyetlen egy Kimmer/Gómer királyt ismerünk: Sandakšatru királyt, természetesen több királyuk is volt. Az Agathürszosz, Géta-Dák és Pannon nép tehát a Bastarna/

Peucini néphez hasonlatosan minden bizonnyal többgyökerű volt, de ezen népeket alkotó ősi gyökerek egy bizonyos mélységben találkoztak és egyetlen ősi hajtásból fakadtak. A Hellén mitológia szerint az Agathyrsos népnév Héráklész és Argimpasa egyik fiától Agathyrsustól ered, azonban a népnév tényleges jelentését sajnos nem ismerjük. Bár sokan állítják, de régen nem voltak túlságosan nagy létszámú népek, nem voltak olyan sűrűn lakott területek, mint napjainkban. Mindazonáltal a Trákok és a Szkíták nagy kiterjedé-sű területeken voltak jelen, olykor szétszórtan, keverten, akárcsak a Kelták és az Illyrek.

14

trakok_dakok_beliv.indd 14

2024. 03. 27. 9:18

Rézkori, bronzkori és vaskori népek Európában.

15

trakok_dakok_beliv.indd 15

2024. 03. 27. 9:18

A Gáva-Holihrad kultúra kapcsolatai az Európai Urnamezős kultúrákkal. Az Indoeurópai törzsek és a korai Urnamezős kultúrák kapcsolata Közép-Kelet Európában és Nyugat Európában.

16

trakok_dakok_beliv.indd 16

2024. 03. 27. 9:18

A rejtélyes dolmenek: Az építészetük kérdését kezdhetnénk a neolitikus és megalitikus Trák és Kelta dolmenektől is, melyek igen ősi alkotásai a korai Trákoknak és Keltáknak, ugyanakkor a litográfia tudományában Baráz Csaba a szakértő, így e témában nem értekezek mélyebben, mert nem az én asztalom. Annyit említhetek, hogy a dolmenek kultikus helyek lehettek, akárcsak a bükki, pilisi, kappadóki-ai és rilai kaptárkövek. Némelyik Trák dolmen a Kelta megfelelőikhez hasonlóan lehetett szakrális hely, csillagászati megfigyelések színte-re is. Az Európa szerte elterjedt neolitikus dolmenek nem kevésbé rejtélyesek, mint a már említett kaptárkövek. Ilyenkor persze szóba jön a Stonehenge is, ami akár ősi csillagvizsgálóként, napóraként vagy napoltárként is funkcionálhatott, akárcsak a Borjasi/ Borgyosi csillagvizsgáló. Alkotóik az építésüknél odafigyeltek a nap sugarainak beesésének szögeire is, melyek évszakonként más és más részlete-iket világították meg. A szakrális tereket tisztán tartották és külö-nös módon érezték a hely atmoszféráját átjáró pozitív energiákat, mely annak volt köszönhető, hogy a Föld mágneses vonalai bizonyos helyeken éreztetik gyógyító hatásukat, ez máig energiával tölti fel az embereket és segít hamarabb kigyógyulni a különféle betegségekből, ezt röviden energiagyógyászatnak nevezzük.

17

trakok_dakok_beliv.indd 17

2024. 03. 27. 9:18