DR. MICHAEL GREGER MD

HOGYAN ÉLJÜK TÚL
A JÁRVÁNYOKAT

A PANDÉMIÁK MÚLTJA ÉS JÖVŐJE, ÉS AMIT
TEHETÜNK ELLENÜK EGÉSZSÉGÜNK VÉDELMÉBEN

ÉDESVÍZ KIADÓ
BUDAPEST

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Michael Greger / HOW TO SURVIVE A PANDEMIC

Flatiron Books USA, 2020

Fordította

Kovács Zsuzsa

Szerkesztette

Barsi Nikoletta

Szaklektor

Dr. Csomai Zita

Copyright © Michael Greger, 2020

Hungarian translation © Kovács Zsuzsa, 2021

Hungarian edition © Édesvíz Kft., 2021

Cover design © Édesvíz Kft., 2021

Cover images Shutterstock.com

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

A könyvben olvasható információk csupán tájékoztató jellegűek, nem pótolják egyetlen egészségügyi probléma diagnózisát, kezelését sem. Nem helyettesíthetik a képzett egészségügyi szakemberrel folytatott konzultációt. E könyv tartalma csupán segítséget nyújt egy egészségügyi szakember által előírt ésszerű és felelős kezelési programhoz. A szerző és a kiadó semmiféle felelősséget nem vállal a könyv tartalmának félreértelmezéséért vagy téves alkalmazásáért.

ÉDESVÍZ KIADÓ, BUDAPEST

Felelős kiadó Novák András igazgató

Főszerkesztő és műszaki vezető Melher Viktor

Tipográfia Alinea Kft.

Borítót készítette Goart Design Bt.

Elektronikus változat
Békyné Kiss Adrien

ISBN 978-963-507-201-9 (epub)

ISBN 978-963-507-202-6 (mobi)

Kedves Olvasó!

Az Édesvíz Kiadó célja megalakulása, 1989 óta, hogy útmutatást, támaszt, kihívást nyújtson azoknak, akik a tudatos önismeret és önfejlesztés egész életen át tartó útjára léptek. A Kiadó csapata azóta is minden nap azon dolgozik, hogy megtaláljuk és megjelentessük azokat a könyveket, amelyek céljai elérésében (vagy keresésében) leginkább segítik Önt.

Ahogy az élet minden területén, könyvkiadói hivatásunkban is a megújulás, az innováció az egyik legfontosabb szempont.

Elkötelezettek vagyunk a nyomtatott és az elektronikus könyvkiadásban egyaránt. Ezért használjuk ki az ebook kínálta lehetőségeket is: ezzel a XXI. századi technikával környezetkímélőbben és az Ön számára is olcsóbban tudjuk eljuttatni Önhöz azt, amit szeretne, mint a nyomtatott verzióval. Ráadásul a régi, boltokban talán már nem is kapható könyveinket digitálisan ismét megtalálhatja.

Az olvasás élménye és szeretete az Édesvíz Kiadó hitvallása: legyen az nyomtatott vagy elektronikus, megvásárolt vagy illegálisan letöltött. Lényeg, hogy az Üzenet, a Könyv eljusson Önhöz.

Ugyanakkor mire Ön ezeket a sorokat olvassa, addigra akár ezernél is több órányi munkánk és jelentős kiadásaink vannak a megjelentetésben.

Ezért hálásan megköszönjük, ha könyvünket illegális letöltés helyett megvásárolja, és ezzel hozzájárul Kiadónk fenntartásához és további könyvek kiadásához. Cserébe mi igyekszünk minden kiadványunkat egyre könnyebben és olcsóbban elérhetővé tenni az Ön számára.

Szívesen fogadunk minden visszajelzést, amelyet megfontolva még többet tehetünk azért, hogy Ön, kedves Olvasó, elégedett legyen Kiadónkkal és könyveinkkel.

Köszönjük együttműködését!

Jó olvasást kíván:

Novák András

alapító tulajdonos

Kapcsolat:

szerkesztoseg@edesviz.hu

www.edesviz.hu

Tartalom

Előszó

Prológus

Bevezetés

I. GYÜLEKEZŐ VIHARFELHŐK

1918

Az átalakulás mestere

H5N1

Csirkehazárd

1918-nál is rosszabb?

Nem ha, hanem amikor

II. AZ ÁLLATI VÍRUSOK TÁMADÁSA

A harmadik kor

Ember alkotta

Az állattenyésztés forradalma

A repülőútvonal lekövetése

Influenza száll a csirke fészkére

Haza a kakasülőre

A tyúkól őrzése

III. PANDÉMIÁS KÉSZÜLTSÉG

Hogyan birkózzunk meg a madárinfluenzával?

Versenyfutás az idővel

Elvesztegetett tanulságok

IV. HOGYAN ÉLJÜK TÚL A COVID–19 PANDÉMIÁT?

Stratégiai fékezés

A COVID–19 kezelése és elkerülése

Hogyan ér véget a COVID–19?

V. A KÖVETKEZŐ PANDÉMIA TÚLÉLÉSE

A saját kezünkben van az egészségünk

Készülj fel!

Pandémiás influenza tervezési ellenőrzőlisták

VI. A JÖVŐBELI PANDÉMIÁK MEGELŐZÉSE

Tűzveszélyes

A fakó ló megzabolázása

Utószó

Köszönetnyilvánítás

Bibliográfia

Dr. Li Wenliang emlékére, 1986–2020

Előszó

Az orvosi egyetem elvégzése után egy közegészségügyi kórházba mentem dolgozni. Volt benne egy maximálisan biztonságosan őrzött börtönegység, egy hajléktalanszálló, és az ország néhány utolsó zárt tbc-osztálya közül az egyik. Olyan volt, mintha az Orvosok határok nélkül nevű segélyszervezetnél praktizálnék, csak ez itt volt rögtön Boston külvárosában.

Emellett a kórházban egy egész emeletet AIDS-es betegeknek tartottak fenn. Ez még a HIV-antivírusgyógyszerek forradalma előtt volt, és az áldozatok mindenféle bizarr, borzalmas fertőzésekbe haltak bele. Mivel az immunrendszerük tönkrement, gombás tüdőgyulladások, az agy parazita megbetegedései és gennyedző tumorok támadták meg őket, melyek a bőrükön kifakadva úgy néztek ki, mint egy karfiol. Az egész orvosi képzésem során soha nem láttam ennél szívszorítóbb dolgot. Ami egy fertőzőbetegség-specialista álma, az a páciensek rémálma.

Még ma is látom magam előtt a beesett szemüket. Gyakran a legjobb, amit tehettem értük, a morfiumkezelés és a masszázs volt. Gyerekkoromban nem létezett olyasmi, hogy HIV/AIDS. Honnan jött ez a vírus? Folyamatosan ott visszhangzott a kérdés a fejemben, miközben egyik pácienst láttam el a másik után. Ez a kérdés tüzelte az újonnan felbukkanó fertőző betegségek iránti érdeklődésemet.

Ma nagyrészt az életmódorvoslás terén elért eredményeim miatt ismernek, de még évekkel a NutritionFacts.org elindítása és azelőtt, hogy a krónikus betegségekre irányult volna a fókuszom, a fertőző betegségek terén végzett munkám képezte a tudományos publikációim nagy részét, és ennek köszönhetem a lehetőséget, hogy felszólalhattam a Kongresszus előtt, szerepelhettem a The Colbert Report című talk show-ban, és segíthettem Oprah Winfrey védelmét a hírhedt húsrágalmazási perében. Sokan meglepődnek, hogy a Hogy ne halj meg nem az első, hanem a negyedik könyvem, és hogy az, amelyiket közvetlenül előtte írtam, a pandémiás betegség megelőzéséről és túléléséről szólt.

A mostani koronavírus okozta válsághelyzet adta az ösztönzést – és az időt – ahhoz, hogy visszalátogassak erre a munkaterületre. Éppen az Egyél úgy, hogy ne halj meg című legújabb könyvem kétszáz várost felölelő előadóturnéjának a közepén jártam, amikor a COVID–19 elkezdett elterjedni a világon. Szomorú és csalódott voltam, amiért fel kell függesztenem az előadásokat és az utazást, de emiatt tudtam megragadni a lehetőséget, hogy ismét mélyre ássam magam a pandémiás készültség szakirodalmába, hogy a sok állandó zsivaj és badarság közepette tájékoztathassalak a legújabb tudományos fejleményekről.

Nem a pánik, hanem a józan intézkedések ideje ez, hogy megvédd a családodat és a közösségedet mind most, mind a jövőben felbukkanó járványok alatt.

A mostani koronavírus-pandémia talán csak a főpróbája egy közelgő járványnak. Évtizedekkel ezelőtt felfedeztek egy influenzavírust – a H5N1-et – csirkékben, amely örökre megváltoztathatja az azzal kapcsolatos felfogásunkat, hogy milyen szörnyű is lehet egy világjárvány. Olyan influenzavírus volt ez, amely a megfertőzött emberi áldozatainak több mint a felét meg tudta ölni. Képzeld el, mi lenne, ha egy ilyen vírus kezdene robbanásszerűen terjedni emberről emberre. Képzelj el egy a COVID–19-nél százszor rosszabb pandémiát, ahol az elhalálozási arány nem egy a kétszázból, hanem inkább egy a kettőből – mintha csak egy érmét dobnál fel a levegőbe. A H5N1 szerencsére eddig még elsősorban a baromfi, és nem az ember vírusa, de a H5N1 és más hozzá hasonló új és halálos állati vírusok még mindig itt vannak körülöttünk, még mindig mutációkon esnek át, és rajta tartják a szemüket a nyolcmilliárdnyi emberi gazdaszervezetet kínáló büféasztalon. A pandémiákkal kapcsolatban a kérdés soha nem a ha, hanem a mikor. Egy olyan világjárvány, ahol a halálozási arány magasabb néhány százaléknál, nemcsak a pénzügyi piacokra, hanem magára a ma ismert civilizációra is fenyegetést jelentene.

Ebben a könyvben azt írtam le, amit tudnod kell ahhoz, hogy megvédd magadat és a családodat a mostani veszélytől, ugyanakkor mélyebbre is ástam, a probléma gyökeréig, és felvetek egy alapvető kérdést: Hogyan lehetne eleve leállítani a pandémiás vírusok felbukkanását? Ha egyetlen gondolatot kell áthoznom a krónikus betegségek megelőzésével és visszafordításával kapcsolatos munkáimból, akkor az az, hogy – amikor csak tehetjük – az okot kell kezelnünk.

Prológus

Dr. Li Wenliang, a kínai Hupej tartományban lévő Vuhani Központi Kórház szemészorvosa üzenetben riasztotta kollégáit arról, hogy aggasztóan sok tüdőgyulladásos eset halmozódott fel a kórházban. Erre behívták a Közbiztonsági Hivatalba, ahol megrótták „pletyka terjesztéséért” és „a közrendet megzavaró hamis állításokért”. Harminckilenc napra rá, miután megfertőződött azzal a vírussal, amelyre a kollégáit figyelmeztetni próbálta, meghalt. Harminchárom éves volt.1 A betegség addigra több tucat országba átterjedt.2

Az eredeti üzenete így szólt: „7 SARS esetet igazoltak a Huanan  halpiacon.”3 A SARS a súlyos akut légzőszervi szindróma (severe acute respiratory syndrome) betűszó rövidítése, mely tizenhét évvel korábban az első koronavírus által kiváltott halálos világjárványt fémjelezte. (Sajnálatos módon az az orvos, aki először figyelmeztette a világot a járványra, Carlo Urbani, szintén a betegség áldozatául esett.4) A koronavírusok onnan kapták a nevüket, hogy mikroszkóp alatt koronaszerű a megjelenésük – a latin corona (korona) tő alapján – amiatt, hogy körben, sugárszerűen fehérjetüskék türemkednek ki a felszínükön.5 A SARS-járvány kitörése előtt 2002-ben csak két olyan koronavírust ismertek, amely embereknél betegséget okoz, és egyik sem volt komolyabb a közönséges megfázásnál.6 A SARS-koronavírus azonban körülbelül minden tizedik embert megölt azok közül, akik megfertőződtek.7

Tíz évvel később, 2012-ben egy másik halálos koronavírus jelent meg: a közel-keleti légúti koronavírus vagy MERS (Middle East respiratory syndrome coronavirus). A SARS-hoz hasonlóan a MERS is elterjedt, és ezreket fertőzött meg több tucat országban, de ezúttal csak hárman haltak bele.8 Képzeljük el, hogy egy ilyen betegség igen erősen terjed, és pandémiát okoz. A COVID–19 a harmadik halálos humán koronavírus, amely a századforduló óta megjelent.

De honnan bukkant elő? Honnan jönnek az új fertőző betegségek? Úgy vélik, hogy minden emberi vírusos fertőzés az állatvilágban ered.9

A MERS felbukkanása

Úgy néz ki, hogy a legtöbb humán koronavírus eredetileg a denevérektől származik^10, melyek jó vírusos gazdaszervezetek. Akár kétszázezren is összezsúfolódhatnak a sűrű elülő kolóniákban, és másfélezer kilométernél is többet repülhetnek, mialatt új vírusos törzseket szedhetnek össze és terjeszthetnek.11 Egyedi – ekholokációs – navigációs eszközük még meg is könnyítheti a denevérek közötti terjedést a légúti váladékok permetezésével.12 A denevéreket eredeti gazdaszervezeteknek tekintik, mely „génállományból” a koronavírusok genetikai töredékei keveredhetnek és egymáshoz kapcsolódhatnak^13, úgy tűnik azonban, hogy az emberek megfertőzéséhez szükséges faji határ megsértéséhez olyan köztes gazdaszervezetekre van szükség, melyekben a koronavírusok adaptálódhatnak, megerősödhetnek, és ahonnan elérhetik az emberi populációkat.14 A MERS esetében a tevék bizonyultak ennek a köztes gazdaszervezetnek.15

Találtak egy MERS-koronavírust hordozó denevért Szaúd-Arábiában^16, de fertőzött tevék testnedveit – különös tekintettel az orrváladékra – kapcsolták hozzá, ami erős kockázati tényezőnek tekinthető az emberi fertőzésnél. Amint a tevék embereket fertőznek, a MERS utána már az emberek között is átadódhat.17 A teveüzlet szereplői tagadták a kapcsolatot a MERS és a tevékkel való érintkezés között, és amikor a kormány figyelmeztetett a tevékkel való szoros kapcsolatra, azt válaszolták – egy Kiss Your Camel{1} című közösségimédia-kampányban – hogy „mindig megfelelő személyes védőfelszerelést viselnek”.18

De hát a tevéket háromezer éve háziasítottuk.19 Mi történt, ami miatt a tevenyál potenciálisan a halál csókjává válhat? Archivált tevevérmintákból kimutatható, hogy a MERS már régóta, évtizedek óta ott keringett bennük, mielőtt ráborították volna az emberi populációra.20 Miért most?

A tevéket régen hagyták kint legelni, mivel azonban egyre több tevét tartanak, a túllegeltetés miatti elsivatagosodás arra késztette az üzletágat, hogy több ezer tevefarmot zárt, sűrűn benépesített teveházrendszerekké alakítsanak, ahol az állatok bent tartják. Úgy vélik, hogy az intenzív tartás miatt a tevék közötti kapcsolat a gondozóik mellett hozzájárulhatott ahhoz, hogy a MERS-koronavírus a tevékről átkerüljön az emberekbe. Katarban, abban a közel-keleti országban, ahol a legmagasabb a tevesűrűség, 2011-re teljesen betiltották a kinti legeltetést. Az első humán MERS-eseteket a rá következő évben jelentették.21

A SARS felbukkanása

A MERS előtt ott volt a SARS, a 21. század első új globális járványkitörése.22 Az első SARS-esetek közül sokat ugyanolyan helyekhez kapcsoltak, ahonnan a COVID–19 első eseteit is származtatják: Kína élőállat- – más szóval „nedves” – piacaihoz.23,24

A frissen vágott állatokat sok fogyasztó táplálóbbnak tartja a régióban^25, és vannak, akik a ye weit, azaz „vad ízt” keresik abban a meggyőződésben, hogy az egzotikus állatok fogyasztásának mind az egészséget, mind a társadalmi helyzetet illetően előnyös hatása van.26 Ez a kombináció vezet a zoonótikus – állatról emberre terjedő – betegség tökéletes viharához, ahol a zsúfolt ketrecek vérrel, vizelettel és széklettel szennyeződnek be az ilyen piacokon fellelhető számtalan fajtól, melyek egy potenciális fertőzésüstben keverednek egymással.27

Az 1990-es években jelentősen fellendült a vadállat-kereskedelem, hogy kielégítsék Kína újonnan megjelenő városi középosztályának igényeit.28 Sok, még jellemzően életben lévő vadállat érkezett Kínába Vietnamon keresztül Laoszból (hivatalos nevén Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság), ahol a vadhús-kereskedelem vált a falusi családok második legnagyobb bevételi forrásává.29 Egy egyetlen laoszi piacot vizsgáló tanulmány becslései szerint évente mintegy nyolc-tízezer, legalább huszonhárom különböző fajba tartozó emlőst és több mint harminchárom különböző madárfajból mintegy hat-hét ezer példányt adnak el, valamint három-négyezer hüllőt, melyek összsúlya meghaladja a harminchat tonnát.30

Amint a kereslet meghaladta a kínálatot, a határokon átívelő vadkereskedelmet vadállatok intenzív, fogságban tartott tenyésztésével pótolták ki, melyeket rossz higiénés körülmények között, természetellenes populációsűrűségben tarthatnak^31, mielőtt az eladásra ketrecbe rakják és a piacra szállítják őket. Kína becslések szerint 18 milliárdos vadállattenyésztő iparága mintegy hatmillió embert foglalkoztat.32

A SARS-vírus genetikai építőkockáit azóta kínai denevérekben megtalálható tizenegy különböző koronavírustörzsből azonosították^33, de világszerte vannak denevérektől származó koronavírusok. Kína talán éppen ezek miatt a nedves piacok miatt lehetett különösen epicentruma – más szóval „ground zero” – a halálos emberi koronavírus-járványok többszöri megjelenésének.34

A SARS esetében kiderült, hogy a köztes gazdaszervezet az álcás pálmasodró lehetett. Ezt a macskaszerű állatot a húsáért, a péniszének tulajdonított afrodiziákum jellegért^35, valamint a velük megetetett, majd ürítés után összeszedett kávébabért tartják, mely átveszi a perianális (végbélnyílás körüli) mirigyei illatanyagát.36 A vadállatpiacokon lévő cibetmacskákban talált koronavírusok szinte azonosak voltak a SARS-vírussal.37 Míg a vadfarmokon élő és az élőállat-piacokat ellátó cibetmacskákat nagyjából fertőzésmentesnek találták, a piaci mintavételen átesett cibetmacskák akár nyolcvan százalékában kimutatható volt az expozíció.38 Ez arra utal, hogy a legtöbb fertőzés a piacon történt talán éppen a zsúfoltság, a fajok keveredése és a stressz immunelnyomó hatásának kombinációja miatt.39

Az élőállat-piacok nemcsak a fajok közötti terjedést, az emberi expozíciót és a vírus erősödését, hanem a vírus módosulásait is elősegítik. A cibetmacskák egyértelműen nem csak passzívan hordozzák a vírust; úgy néz ki, hogy ők lehetnek a vírus emberhez adaptálódó mutációinak keltetői.40 A vírus a tüskekoronáját használja kulcsként ahhoz, hogy a gazdaszervezetek receptoraihoz kapcsolódjon, és bejuthasson az áldozata sejtjeibe. Ahhoz, hogy egy faj megfertőzéséről egy másik fajéra kapcsolhasson, a tüskéket kódoló géneknek olyan mutáción kell átesniük, hogy a tüskék passzoljanak az új gazdaszervezet receptoraihoz.41 Egy új zárhoz új kulcsra van szükség.

Mind a SARS-CoV, a SARS-t okozó vírus és a SARS-CoV-2, a COVID–19-et okozó vírus a tüdőnk sejtjeit borító specifikus enzimhez kapcsolódik.42 Mire a denevér-koronavírusok zagyvaléka^43 eljutott a cibetmacskákba, a vírus dokkolótüskéi már csak két mutációra voltak attól, hogy feltörjék az emberi receptorokhoz kötődő konfigurációt^44, és megszületett a SARS-járvány.

Miután az első SARS-kitörés 2003 júliusában véget ért, négy új humán esetet igazoltak Kínában a rákövetkező télen. A legtöbb korábbi esettel ellentétben az a négy személy nem került korábban közeli kapcsolatba fertőzöttekkel, és enyhe tüneteket mutattak. Felfedezték, hogy mindazon cibetmacskák mintáiban lévő vírusok, amelyeket a helyi piacon tartottak, illetve amelyeket azokban az éttermekben szolgáltak fel, ahol a legtöbb új beteg korábban evett, közel azonosak azokkal, amelyeket ezen új, enyhe emberi eseteknél találtak. Az új cibetmacskavírusok mind osztoztak azon két cibetmacska-emberi tüskemutáció egyikén, amelyeket minden új humán páciensnél megtaláltak, de az előző év cibetmacska-koronavírusok közül egyen sem. Ezek az eredmények arra utalnak, hogy a köztes gazdaszervezetek segítségével a koronavírusok az ősi denevér-gyűjtőhelyben talált változatokból a nagyobb emberi fertőzőképesség irányába alakulhatnak át.45

Igen, fognak csapdával denevéreket a húsukért Ázsiában, és a legtöbb denevérvadász be is számol harapásról.46 Igen, az alulkészült denevérhús kezelése és fogyasztása ma is bevett gyakorlat Kínában, Guamon és Ázsia egyéb részein^47, ahol néhány piacon állítólag heti öt-hatezer denevért is értékesítenek.48 Úgy tűnik azonban, hogy a denevér-koronavírusoknak köztes gazdaszervezetekre lehet szükségük ahhoz, hogy emberi járványt robbantsanak ki, és nehéz elképzelni egy olyan rendszert, amelyik jobban segítene megugraniuk ezt a gyilkos üzemmódra váltást a „nedves” élőállat-piacoknál.

A SARS-járványra reagálva a kínai kormány szigorú ellenőrzés alá vonta a vadkereskedelmet^49, a cibetmacskák értékesítését pedig egyenesen betiltotta. Bár az élőállat-piacok végleges bezárását „az újabb zoonótikus járvány elkerülése legerősebb eszközének” nevezték^50, a tilalmat néhány hónapon belül megszüntették, és a kereskedelem visszatért a régi kerékvágásba.51 Ha a kínai hatóságok tanultak volna a SARS-ból, és véglegesen betiltották volna az élőállat-piacokat, lehetséges, hogy az emberiség most nem szenvedne a század legsúlyosabb pandémiája miatt.

A COVID–19 megjelenése

Egy az Infectious Disease Clinics of North America című szaklapban 2019 decemberében megjelent áttekintő tanulmány megállapítása szerint „a SARS-járvány megmutatta, hogy az állati-emberi határt átlépő új, magas patogenitású vírusok súlyos fenyegetést jelentenek a globális egészségbiztonságra”.52 A szerzők akkor még nemigen tudták, hogy a megjelenés napján már éppen egy ilyen vírus készülődött a világra. „Nem fog meglepetést okozni, ha új koronavírusok jelennek meg a közeljövőben” – olvashattuk néhány hónappal korábban egy másik ismertetőben.53 Egy másik cikkben ez állt: „Igen valószínű, hogy a jövőbeli, SARS-hoz vagy MERS-hez hasonló koronavírus-járványok a denevérektől származnak majd, és az is egyre valószínűbb, hogy mindez Kínában történik majd.”54

Ezek a figyelmeztetések nem újkeletűek. Jóval azelőttre nyúlnak vissza, hogy én elkezdtem az újonnan felbukkanó koronavírusok jelentette veszélyről írni több mint egy évtizeddel ezelőtt, 2006-ban.55 Egy akkoriban megjelent áttekintésből: „A SARS-hoz hasonló koronavírusok hatalmas gyűjtőhelyének megléte a denevérekben, keverve azzal, hogy Dél-Kínában virágzik az egzotikus emlősök elfogyasztásának kultúrája, kész időzített bomba.”56 Időzített bomba, amely éppen most robbant fel.

Most már értjük, hogy miért volt dr. Li figyelmeztetése – „7 SARS esetet igazoltak a Huanan halpiacon” – annyira vészjósló. Az nem a SARS-CoV volt azonban – egy olyan vírus volt, amelyet majd SARS-CoV-2 néven, a COVID–19 (a koronavírus okozta megbetegedés 2019 rövidítése) okozójaként ismerünk majd meg.57 Mielőtt azonban SARS-CoV-2 néven ismertté vált volna, a vuhani halpiac tüdőgyulladás-vírusaként emlegették.58

A kínai Járványügyi és Betegség-ellenőrzési Központ igazgatója szerint a COVID–19 pandémia epicentruma a vuhani Huanan piac volt Kínában^59, ahová az első emberi esetek legtöbbje visszavezethető volt.60 A Közép-Kína legnagyobb tengeri halpiacaként ismert^61 Huanan piacon állítólag ezzel párhuzamosan hetvenöt vadállatfajt is meg lehet vásárolni.62 (Ha látni szeretnéd, hogy hogyan nézett ki a piac, látogass el a bit.ly/HuananMarket weboldalra.63) Bár halkoronavírusok is léteznek^64, a minták több mint kilencven százaléka, mely a vizsgálat után pozitív eredményt mutatott a vírusra, a halpiacnak arról a mintegy ötvenezer négyzetméternyi részéről származott^65, ahol egzotikus állatokat árulnak a húsukért.66

Az, hogy néhány korán regisztrált humán áldozatból nyert vírusok genetikai sorrendje a koronavírusok gyors mutációs aránya ellenére 99,98 százalékban megegyezett, arra utal, hogy a jelenlegi pandémia egyetlen forrásból, nagyon rövid időn belül alakult ki.67 Bár vannak olyan dokumentált esetek, amikor a SARS-CoV kiszabadult laboratóriumokból^68, az, hogy a COVID–19 koronavírus, a SARS-CoV-2 újszerű módon optimalizálódott az emberi sejtekre való kapcsolódáshoz, azt sugallja, hogy ez az új pandémia, amellyel most nézünk szembe, a természetes szelekció terméke. A szükséges mutációk megszerzéséhez az „állati gazdaszervezetnek valószínűleg magas populációsűrűségben kell élnie”69, de melyik állati gazdaszervezet lehetne ilyen?

Az új koronavírusnak mintha közös őse lenne az eredeti SARS-vírussal, amellyel körülbelül nyolcvan százalékban egyezik, de több mint kilencvenöt százalékos egyezést mutat azzal a koronavírussal, amelyet 2013-ban találtak egy denevérben.70 Jelenleg úgy gondolják, hogy a COVID–19 vírus denevérektől ered, de onnan csak később, egy köztes gazdaszervezeten keresztülhaladva ugrott át az emberre.71 A pandémia végül is télen jelent meg, amikor a legtöbb vuhani denevérfaj téli álmot alszik, és állítólag nem is találtak denevéreket a Huanan piacon.72 Nem lehetetlen, hogy egy denevérvírus a piac közelében lévő laboratóriumokból szabadult ki^73, de úgy néz ki, hogy a vírust magán a piacon gyűjtött környezeti mintákban mutatták ki.74 A piac sajnos bezárt és kitakarították, mielőtt az állatokat tesztelhették volna, ami megbonyolítja a forrás törvényszéki kutatását.75 A tudósoknak genetikaiujjlenyomat-technikát kellene alkalmazniuk annak az állatnak az azonosítására, amely a legnagyobb valószínűséggel a köztes gazdaszervezet szerepét játszhatta.

A lépcső szerepét játszó cibet legfőbb gyanúsítottja a mostani járványnál a tobzoska.76 A tobzoskák úgy néznek ki, mint a lajhár és a fenyőtoboz szerelemgyerekei. Mivel a húsát csemegeként fogyasztják, a pikkelyeit pedig a hagyományos orvoslás használja, a tobzoska a világ legnépszerűbb emlőse az üzérek világában.77 A tobzoska Kína legelegánsabb éttermeinek étlapján szerepel. Amikor valaki megrendeli az ételt, az állatot a vendégek szeme láttára verik agyon egy kalapáccsal – így garantálják a húsa frissességét. A vérét kiengedik, és általában odaadják a vendégnek, hogy hazavigye, vagy felhasználják a tobzoskavéres sült rizshez.78

Bár más potenciális gazdaszervezeteket, például kígyókat^79 és teknősöket^80 is megvizsgáltak, a legtöbb figyelmet a tobzoskák kapták, miután az a koronavírus, amelyet egy beteg egyedben találtak, amelyet Malajziából csempésztek be Kínába, körülbelül kilencven százalékban megegyezett a COVID–19 vírussal.81 A tobzoskáktól az év során korábban, egy másik kínai tartományban vett minták hasonló eredményt mutattak. Sőt, mi több, a tobzoska-koronavírus tüskefehérjéjének létfontosságú, receptormegkötő területe lényegében azonos a humán törzsével.82

Függetlenül attól, hogy melyik állat volt, azért az egy tál ételért vagy orvosságért végül több billió dollárral és több millió emberélettel fizet az emberiség.

Kína ideiglenes vadállat-fogyasztási tilalma

Ismervén az egzotikus állatokkal való üzérkedés szerepét a jelenlegi globális egészségügyi válsághelyzet kialakulásában, néhány nemzetközi tudományos közösség szorgalmazta a vadállatok értékesítésének tilalmát^83 és az élőállat-piacok bezárását.84 „Azonnal zárják be azokat a helyeket” – mondta Anthony Fauci, a National Institute of Allergy and Infectious Diseases nevű, fertőző betegségekkel és allergiával foglalkozó amerikai kutatóintézet igazgatója.85 Még Vuhanban is felszólaltak a fertőző betegségek szakértői „a vadállatok kereskedelmének teljes felszámolásáért”.86 2020. január 26-án reagált erre a kínai kormány azzal, hogy teljes tilalmat hirdetett a vadállatok húsának kereskedelmére és értékesítésére^87, és állítólag bezárattak vagy karantént rendeltek el hét kínai tartomány közel húszezer vadállatfarmján.88 A tilalmat azonban ideiglenesen állították fel.89 A SARS-járvány kitörése után 2003-ban kínai tisztviselők hasonló kereskedelmi tilalmat hirdettek a cibetmacskákra, de néhány hónapon belül feloldották, és az állat ismét megjelent az étlapokon.90

A vadállat-kereskedelem nagy része már eleve illegális volt Kínában^91, és több mint egy évtizedre nyúlik vissza a tilalmak belengetése.92 A kínai tobzoskát például hivatalosan kritikusan veszélyeztetett fajnak nyilvánították.93 Ez azonban a vonzereje része, hiszen egy különösen ritka hús felszolgálása gazdagságot és presztízst sugallhat.94 A feketepiac máris virágzik, és a kormány intézkedéseinek köszönhetően még mélyebben elbújhat.95 „A végső megoldást – írta a kínai Nemzeti Természettudományi Alap által támogatott tudósok egy csoportja – az adja, ha megváltoztatjuk az emberek gondolkodását arról, hogy mi finom, divatos, presztízsértékű vagy egészséges a tányérjukon.”96 Mivel a szakmai életem nagy részét azzal töltöttem, hogy megpróbáltam rávenni az embereket az egészségesebb táplálkozásra a krónikus betegségek megelőzése céljából, ezzel mindenképpen egyet tudok érteni.

Még abban a valószínűlen^97 esetben is, ha a mostani vadhústilalmat állandósítják és hatékonyan keresztülviszik, marad egy nyilvánvaló kiskapu: a tilalom alól mentességet élveznek a hagyományos kínai orvoslásban használt vadállatok. Tehát míg jelenleg törvénybe ütközik a tobzoska megölése a húsáért, más részeinek elfogyasztása nem illegális.98 A tobzoska véréről azt tartják, hogy „segíti a… keringést”.99 Milyen ironikus, hogy a pandémia éppen egy olyan piacon ütötte fel a fejét, ahol az immunitást és az élettartamot állítólagosan növelő orvosságokat árusítottak.100

Körülbelül harminc dollárért online bárki vásárolhat nagyjából fél kiló kínai denevérürüléket (Yè ming shaˇ) szembántalmak kezelésére.101 Bár az ürülék kiszárítása feltehetően inaktiválja a koronavírust, az élő és frissen levágott denevérek kezelése és kereskedelme a hagyományos orvosságok elkészítéséhez megfertőzheti az embereket akár közvetlenül, vagy lehetőségeket teremthet a keresztfertőzésre más fogékony gazdaszervezetekkel.102 A kínai kormány még ma is erőlteti a hagyományos állati alapú orvosságokat a COVID–19 kezelésében.103

Az idegengyűlölő nyugatiak könnyen kárhoztatják azokat a kultúrákat, ahol orrszarvúszarvat, tigriscsontot vagy tobzoskatüskét fogyasztanak^104, vagy az olyan 21. századi megnyilvánulásokat, mint a mukbang, melynek során élőben közvetítik, ahogyan az emberek denevérlevest és hasonlókat esznek.105 Amint azonban A repülőútvonal lekövetése (lásd a 170. oldalon) című részben bemutatom, a legutolsó pandémiás vírus, a 2009-es H1N1 sertésinfluenza nem egy elmaradott ázsiai nedves piacon, hanem nagyrészt az Egyesült Államokban működő ipari sertéstelepeken bukkant fel. A SARS-CoV-3 felbukkanásánál tehát talán nem kell majd messzebb keresgélnünk a saját tányérunkra tett ételnél.

A koronavírusok egyenesen a denevérekről lekerülve fertőzik a disznókat

Amint láttuk, a COVID–19 csak egy a sok olyan koronavírus-betegség közül, amely a denevérekről ugrott át a 21. században, hogy halálos járványokat okozzon – nemcsak a 2002-es SARS és a 2012-es MERS, hanem a 2016-os sertés akut hasmenés szindróma (SADS) is ilyen. Ez az új betegség, amely a kismalacok kilencven százalékát elpusztítja, ugyanabban a régióban tarolta le a kínai ipari sertéshizlaldákat, ahol a SARS kitört. A SADS-CoV egy olyan koronavírusra vezethető vissza, amelyet egy közeli denevérbarlangban találtak meg.106 Az erdőirtás és az intenzív sertéshústermelés kombinációja^107, valamint a denevérek élőhelyére benyomuló több millió disznó megkönnyíthette a koronavírus kiáramlását a denevérekről a disznókra.108

A sertéseket sújtó hasmenéses járványokat is feltehetően denevérekről a sertésekre átnyergelő koronavírus okozza.109 2010-ben egy nagyon virulens törzs jelent meg Kínában, és súlyos járványokat okozott, amikor három évvel később elérte az Egyesült Államokat, ahol a teljes sertéspopuláció tíz százalékát kitevő több millió sertés pusztult el.110 A sertés delta-koronavírus (PDCoV) a harmadik új sertés-koronavírus, mely Kínában jelent meg az utóbbi tíz évben^111, és gyorsan terjedt parttól partig, amíg aztán 2014-ben kikötött az Egyesült Államokban is.112 Úgy tűnik, hogy gyorsul az új koronavírusok megjelenése és a járványok kitörése, amit részben az „intenzív farmgazdálkodási gyakorlatok okoznak, melyek következtében állatok ezreit zsúfolják össze zárt, beltéri környezetben”.113

Bár a folyamatos közegészségügyi monitorozást szükségesnek vélik^114, úgy tűnik, hogy ezen újonnan felbukkanó sertés-koronavírusok egyike sem fertőz jelenleg embereket. A koronavírusok azonban arról híresek, hogy igen gyorsan mutálódnak és rekombinálódnak, mely folyamat révén a vírusok a genetikai kódjuk részeit cserélgetik, hogy jobban tudjanak alkalmazkodni a gazdaszervezetükhöz, vagy újat találni. Az, hogy sok haszonállat-koronavírus makacs fertőzéseket okoz, amelyek gyorsan el tudnak terjedni a több ezer intenzív, zárt tartású állat között, növeli a valószínűségét, hogy megjelenhet egy „széles gazdaszervezet-palettával” rendelkező koronavírus-mutáns^115, ami azt jelentheti, hogy az emberiséget is meghívhatja a buliba.

Ahhoz, hogy pandémiás légúti betegséget robbanthasson ki, a vírusnak előbb szét kell terjednie a tüdőben. A legtöbb denevérben és haszonállatokban élő koronavírus mindeddig bélfertőzés volt.116 A kivétel a csirkék fertőző bronchitis vírusa (IBV), az első koronavírus, amelyet felfedeztek.117 Az IBV okozza az Egyesült Államokban a húsukért tartott mintegy kilencmilliárd csirkéknél fellépő légúti fertőzések jelentős részét minden évben, de az összes olyan országban jelen van, ahol ipari baromfitermeléssel foglalkoznak, és a fertőzés aránya gyakran megközelíti a száz százalékot.118 Jelenleg azonban az egyetlen mód, amelyen az IBV kimutathatóan betegséget okoz az emlősökben az, ha közvetlenül az agyba fecskendezik.119

Mivel ilyen sok különböző koronavírus kering a számos különböző állatfaj körül, úgy vélik, hogy a következő rekombináns koronavírus felbukkanásával és az emberi populációba való berobbanásával kapcsolatban a kérdés nem annyira a „ha”, hanem a „mikor”.120 A sertés delta-koronavírus tüskéi máris olyan receptorokhoz kötődnek, amelyek nemcsak a disznók beleiben^121, hanem az emberi légutakban is megtalálhatók.122 Petri-csészében a PDCoV egyaránt képes megfertőzni az emberi és a csirkesejteket^123, és tudjuk, hogy a PDCoV a csirkéket is meg tudja fertőzni^124 (ahogyan a borjakban lévő szarvasmarha-koronavírus is megfertőzheti a pulykákat).125 A PDCoV ezután már gyorsan terjedhet csirkéről csirkére.126 Ismerve az emberi sejtek fogékonyságát a fertőzésre, az Ohiói Állami Egyetem kutatói 2020 februárjában megállapították a Járványügyi és Betegség-ellenőrzési Központ Emerging Infectious Diseases című lapjában, hogy „az azzal kapcsolatos kutatás, hogy a PDCoV hogyan alkalmazkodik és mutálódik a különböző fajokban, és hogy fertőz-e embereket is, kritikus fontosságú annak a megállapításához, hogy a PDCoV jelent-e pandémiás egészségügyi kockázatot”.127

A SADS-CoV is képes megfertőzni emberi sejteket Petri-csészében és egereket laboratóriumi körülmények között. Tudva, hogy a „SADS-CoV hatékonyan képes növekedni emberi sejtvonalakban”, egy kutatócsoport nemrégiben megállapította, hogy „nem szabad alábecsülnünk annak a kockázatát, hogy ez a denevér eredetű CoV a disznókról az emberre is »átugorhat«”.128 Nemcsak a tobzoskák, hanem a disznók is játszhatják a keverőedény szerepét a pandémiás potenciállal rendelkező új koronavírusok létrehozásában.129

A koronavírusok egyre gyorsabban bukkannak fel^130 és keringenek a haszonállat-populációkban világszerte. Minél több újabb koronavírusban keveredik egyre több és több állat, annál nagyobb a valószínűsége, hogy megjelenhetnek pandémiás potenciállal rendelkező törzsek.131 Míg a globális tobzoskapopulációk drasztikusan fogynak^132, évente több mint egymilliárd disznót nevelünk és vágunk le csak Kínának körülbelül a felében^133, és ezzel azt kísértjük, hogy a következő pandémia a háziasított állatok, nem pedig a vadállatok közül jelenik meg, ami lehet, hogy már meg is történt.

Nem biztos, hogy a COVID–19 okozta az első koronavírus-pandémiát

A koronavírusok a közönséges megfázás második leggyakoribb okozói.134 Ez idáig négy humánmegfázás-koronavírust fedeztünk fel, azaz már összesen hét olyan koronavírust ismerünk, amelyek emberi betegséget okozhatnak. Gyanítjuk, hogy a SARS a cibetmacskáktól, a MERS a tevéktől, a COVID–19 pedig talán a tobzoskáktól érkezett. De honnan származnak a közönséges megfázás koronavírusai?

A négy enyhe koronavírus közül kettőnek az eredetét rejtély fedi, az egyiket azonban – a HCoV-229E-t – a tevékig^135, a negyediket pedig – a HCoV-OC43-at – a szarvasmarhákig vagy disznókig vezették vissza.136 Hát, ha a közönséges megfázás ugrása a tevékről az emberre a halálos MERS-fajok közötti ugrását vetítette előre, amely minden harmadik fertőzöttel végez, akkor lehet, hogy a haszonállatokról az emberre áttért enyhe koronavírus is egy halálos emberi járványt jövendölhet? Vannak, akik úgy vélik, hogy ez már meg is történhetett.

Az úgynevezett molekuláris elemzés, melynek segítségével az emberi OC43 koronavírus megjelenését keltezik, arra utal, hogy a „szállítási betegséget” okozó szarvasmarha-koronavírus az 1890-es évek környékén ugorhatott át az emberekre. Ez érdekes időzítés. 1890-ben volt egy világjárvány. Míg az 1889–1890-es pandémiáról hagyományosan azt feltételezik, hogy influenza volt, a HCoV-OC43 felbukkanásának időzítése arra a feltételezésre vezetett, hogy talán inkább egy COVID–19 jellegű, fajok között átadott koronavírus lehetett. Ezt az is alátámasztja, hogy a pandémiát megelőző években rengeteg állatot küldtek selejtező vágásra egy halálos légúti betegség megszüntetése érdekében, mely világszerte pusztította a szarvasmarhacsordákat.137

Talán soha nem tudjuk meg, hogy mi okozta az 1889–1890-es járványt, de tehetünk lépéseket azért, hogy a következőt megelőzzük. A COVID–19 és más halálos betegségek megértéséhez meg kell ismernünk a történetüket és az evolúciójukat. Le kell szűrnünk a múlt tanulságait, hogy a jövőben megvédhessük magunkat. Ez a könyv elsősorban erről – a pandémiás megelőzésről – szól. Egy járványt úgy lehet a legjobban túlélni, ha eleve ki sem tud alakulni.

Dr. Michael Greger MD további könyvei

HOGY NE HALJ MEG

536 oldal
Keresd a weboldalunkon!
www.edesviz.hu

Ételek, amelyek évekkel hosszabbíthatják meg az életedet – ismerd meg Dr. Greger napi tanácsait! A hihetetlen népszerűségnek örvendő NutritionFacts.org weboldalt működtető orvos Hogy ne halj meg című könyvében „húsba vágó” tudományos bizonyítékokat ismerhetünk meg az egyetlen étrendről, amellyel számos halálos betegség kiváltó okai kivédhetők és visszafordíthatók.

RECEPTEK, HOGY SOKÁIG ÉLJ

Alapanyagok és ételek, melyek
évekkel meghosszabbíthatják az életed.

273 oldal
Keresd a weboldalunkon!
www.edesviz.hu

Ebben a gyógyító recepteket tartalmazó gyűjteményben Dr. Greger az általa javasolt étrendhez könnyen elkészíthető, növényi alapú fogások receptjeit mutatja be.

EGYÉL ÚGY, HOGY NE HALJ MEG

606 oldal
Keresd a weboldalunkon!
www.edesviz.hu

A Hogy ne halj meg New York Times bestsellerlistás szerzője, dr. Michael Greger lenyűgöző új könyvében a maradandó testsúlycsökkenés tudományos hátterével ismerteti meg az olvasót a legújabb kutatások alapján.

A könyv egyszer s mindenkorra véget vet a kínos diétázásnak, s a fogyókúra folytonos gyötrelmeit egy egyszerű, egészséges és fenntartható életstílussal helyettesíti.

EGYÉL ÚGY, HOGY NE HALJ MEG RECEPTEK

Tapasztald meg te is a teljes értékű
növényi táplálkozás káprázatos erejét!

249 oldal
Keresd a weboldalunkon!
www.edesviz.hu

Több mint 100 igazán hatékony recept mindazok számára, akik változtatni szeretnének étkezési szokásaikon, életminőségükön, nem utolsósorban élvezni szeretnék az ezzel járó természetes és egészséges testsúlycsökkenés jótékony hatásait.

ÉDESVÍZ WEBÁRUHÁZ
AKCIÓK • INFORMÁCIÓK

webaruhaz@edesviz.hu
00-36-30-781-5474
www.edesviz.hu

ÉDESVÍZ KÖNYVESBOLT
1053 BUDAPEST • MÚZEUM KRT. 23.

konyvesbolt@edesviz.hu
00-36-1-266-3778

00-36-30-919-5314

ÉDESVÍZ KÖZÖSSÉG
ÉRDEKESSÉGEK • KÖNYVRÉSZLETEK • JÁTÉKOK

A mindennapokra!

ÉDESVÍZ KIADÓ

ÉDESVÍZ NAGYKERESKEDÉS
VISZONTELADÓINKNAK

nagyker@edesviz.hu
00-36-30-781-5474

ÉDESVÍZ + magazin
Cikkek az
EGÉSZSÉG • ÖNFEJLESZTÉS • EZOTÉRIA
témaköreiben

Érdekes információk szerzőkről és könyvekről

Keresd a www.edesvizkiado.hu címen

{1} Puszild meg a tevéd! – A ford.