DR. CSOMAI ZITA

A PAJZSMIRIGY
EGÉSZSÉGES
MŰKÖDÉSE

HASHIMOTO-BETEGSÉG, GRAVES-BASEDOW-KÓR, PAJZSMIRIGY-ALULMŰKÖDÉS, PAJZSMIRIGY-TÚLMŰKÖDÉS, STRÚMA, DAGANATOK KIALAKULÁSÁNAK OKAI ÉS HOLISZTIKUS KEZELÉSI LEHETŐSÉGEI

Copyright © Dr. Csomai Zita, 2023

Hungarian edition © GLB Könyvkiadó Kft., 2023

Cover design © GLB Könyvkiadó Kft., 2023

Szerkesztette

Bokros Judit

A Dr. Csomai Zita ® az SZTNH által hivatalosan bejegyzett védjegy.

A szerző weboldala a www.drcsomaizita.hu címen érhető el.

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

A könyvben olvasható információk kizárólag tájékoztató jellegűek, nem pótolják egyetlen egészségügyi probléma diagnózisát, kezelését sem. Nem helyettesíthetik a képzett egészségügyi szakemberrel folytatott konzultációt. E könyv tartalma csupán segítséget nyújt egy egészségügyi szakember által előírt észszerű és felelős kezelési programhoz. A szerző és a kiadó semmiféle felelősséget nem vállal a könyv tartalmának félreértelmezéséért vagy téves alkalmazásáért.

GOOD LIFE BOOKS, BUDAPEST

Felelős kiadó Eitner Noémi és Melher Viktor igazgatók

Műszaki vezető Horányi Laura

Főszerkesztő Melher Viktor

Tipográfia Madarász György

Borítót készítette eyelab.dk

Elektronikus változat
Békyné Kiss Adrien

EPUB ISBN 9789636300098

MOBI ISBN 9789636300104

Tartalomjegyzék

Bevezetés

Köszönetnyilvánítás

I. A PAJZSMIRIGY – ANATÓMIA, ÉLETTAN, SZABÁLYOZÁS

Anatómiai áttekintés

A pajzsmirigy elhelyezkedése

A pajzsmirigy anatómiája

Hormonális szabályozás

TSH (pajzsmirigy-stimuláló hormon)

HPA-tengely

Hipotalamusz – agyalapi mirigy – mellékvese kéreg tengely

II. A PAJZSMIRIGY HORMONJAI

A tiroxin (T4) és a trijód-tironin (T3)

Tiroxin (T4), trijód-tironin (T3)

T4 és T3

A T3 jellemzői

Hatásai

Reverz T3

A laborlelet nem egyezik a klinikai képpel

Emelkedett reverz T3

A TPO enzim

A kalcitonin, avagy a pajzsmirigy szerepe a kalciumanyagcserében és a csontok egészségében

A kalcitonin

A táplálkozás jelentősége a csontritkulás megelőzésében, javításában

Mozgás

III. A PAJZSMIRIGY-BÉL TENGELY

A pajzsmirigy-bél tengely

IV. ÁSVÁNYI ANYAGOK SZEREPE

Ásványi anyagok szerepe a pajzsmirigy működésében

A jód

A szelén

Szelenoproteinek

A króm

A magnézium

A magnézium felszívódása

A magnézium visszaszívódása

Magnézium az ételekben

Magnézium-biszglicinát

A cink

V. VIZSGÁLATOK

A pajzsmirigy vizsgálatának módszerei és azok értelmezései

Fizikai vizsgálat

Laborvizsgálatok

Ultrahang

Szcintigráfia

Tűbiopszia

VI. KÁROSÍTÓ TÉNYEZŐK

Endokrin diszruptorok

DDT

Mikotoxinok, zearalenon (ZEA)

Nehézfémek szerepe a pajzsmirigybetegségek kialakulásában

VII. BETEGSÉGEK

Pajzsmirigybetegségek

Golyva (strúma)

Meleg vagy forró göb

Hideg göb

Nyomási tünetek

A pajzsmirigy funkcionális, működésbeli eltérései

Alulműködés, túlműködés

Hipertireózis, pajzsmirigy-túlműködés

Jellemző tünetek

Hipotireózis (Myxödéma), pajzsmirigy-alulműködés

Jellemző tünetek

Myxödéma, avagy pajzsmirigy eredetű ödéma

Szubklinikus hipotireózis

Autoimmun kórképek

Hashimoto-tireoiditisz

Anti-TPO

Krónikus vírusfertőzések

Epstein–Barr vírus-pozitivitás és autoimmun pajzsmirigybetegségek

Ételintoleranciák

Keresztreakciók jelentősége autoimmun betegségekben

A szelén szerepe Hashimoto-tireoiditiszben

Graves–Basedow-kór

De Quervain-tireoiditisz

Pajzsmirigydaganatok

Sugárzások, Csernobil, Fukushima

Onkogén vírusok szerepe

Nehézfémek szerepe a pajzsmirigydaganatok kialakulásában

Lelki okok

Thyreoglobulin (TG) / anti-TG-meghatározás

Medullaris pajzsmirigydaganat

Tünetek

VIII. HOLISZTIKUS MEGOLDÁSOK

Holisztikus kezelési lehetőségek

Táplálkozás

Mit NE fogyasszunk?

Cukor

Tej

Glutén

Tojás

Koffein, kávé

Alkohol

Mit fogyasszunk?

Zöld leveles növények

Bogyós gyümölcsök

Gombák, gyógygombák

Terápiás csontlé

Ómega-3 zsírsav tartalmú ételek, kiegészítők

Kiegészítő terápiák

Gyógynövények

Közönséges galaj (Gallium mollugo)

Szurokfű (Origanum vulgare, oregánó)

Fekete köménymag (Nigella sativa)

Ganoderma lucidum (Kínai pecsétviaszgomba)

Gyömbér

Koriander

Egyensúly teakeverék

Spirulina, chlorella

Kelp (barna moszat)

Gyógyvizek

Lelki okok és kezelési lehetőségek

Kommunikációs problémák

„Mókuskerék”

Bűntudat

Kezelési lehetőségek

Bach-virágterápia

Gyógyító kristályok a kiegészítő kezelésben

Pajzsmirigyet harmonizáló kristályok (alul- és túlműködésben is alkalmazhatók)

Pajzsmirigy-alulműködésben alkalmazható kristályok

Pajzsmirigy-túlműködésben alkalmazható kristályok

Kiegészítő kezelési lehetőségek pajzsmirigy daganatok esetén

A lelki okok oldása

Általános javaslatok összefoglalva

Irodalomjegyzék

Bevezetés

Mai világunkban talán az egyik legtöbbet emlegetett szervünk a pajzsmirigy, amelynek megbetegedéseivel számtalan esetben találkozunk. Mégis azok közé a szervek közé tartozik, amelyekkel viszonylag keveset foglalkozunk, amíg nincs vele probléma. Valahol természetes, hogy működik, jól működik, ha pedig gond van vele, akkor a legtöbb esetben csak a gyógyszeres terápiában tudnak gondolkodni az emberek. Pedig – mint a testünkben oly sok esetben – itt is a megelőzés lenne a legfontosabb, hogy biztosítsunk mindent a pajzsmirigy megfelelő működéséhez, hogy egyáltalán ne, vagy minél később jelentkezzenek a betegségek.

Míg 30-50 évvel ezelőtt ezek a betegségek jóval ritkábban fordultak elő, mára az aluműködés, a túlműködés mellett a pajzsmirigy autoimmun betegségei is nagyon gyakoriak, szinte már népbetegségnek mondhatók.

Vajon mi okozza ezt a nagyfokú emelkedést: a környezeti ártalmak, az életmód, az étrend vagy egyéb tényezők? Ebben a könyvben ezeket járjuk körbe, mindazokat a természetgyógyászati és életmódbeli lehetőségeket, melyekkel a pajzsmirigy betegségei megelőzhetők, illetve kezdeti állapotban ezek a kórképek kezelhetők.

Köszönetnyilvánítás

Hálás köszönetemet szeretném kifejezni mindazoknak, akik támogatnak, segítenek a munkában, a mindennapokban.

Köszönöm a tanítóimnak mindazt a tudást, tapasztalatot, amit átadtak, köszönöm a hozzám forduló pácienseimnek a bizalmat.

Hálásan köszönöm az önzetlen szakmai segítséget Bakos Ábelnek és Nagy Nellynek, akik folyamatosan támogatják a munkámat. A magas szintű szakmai támogatásuk nagyon sokat jelent a gyógyító munkám során.

Köszönöm dr. Szakács Krisztinának a szakmai segítségét és támogatását.

Köszönöm a baráti és szakmai támogatást Martin Zsuzsannának, Gyöngyösi Sándornak, Kupai Krisztiánnak, Szabó Kinga Kiarának és Balla-Sebők Ágnesnek.

Köszönöm Sárréti Anita sajtóreferensnek a médiatámogatást.

Köszönöm a családomnak, a gyermekeimnek a türelmet, a támogatást, hiszen egy könyv megírása nagyon sok idő, és sokszor a részükről is lemondásokkal jár.

Köszönöm a GLB Kiadónak a bizalmat és a támogatást, amit a könyvkiadás során biztosítanak.

Anatómiai áttekintés

A PAJZSMIRIGY ELHELYEZKEDÉSE

1. ábra. A pajzsmirigy elhelyezkedése

A pajzsmirigy a nyak elülső oldalán elhelyezkedő, pillangó alakú szervünk. Két lebenye van, melyeket egy szűkület, az isthmus köt össze. A pajzsmirigy tömege felnőtt emberben 15–25 gramm között van, és egészséges állapotban nem változik, nem látható. Abban az esetben, ha valamely oknál fogva megnagyobbodik, akkor látható, illetve tapintható. A pajzsmirigy az endokrin rendszerünk része, hormonokat termel, melyek az anyagcsere-folyamatokban játszanak döntő szerepet.

A külső oldalán a mellékpajzsmirigyek hozzákapcsolódva helyezkednek el, ezek szintén az endokrin rendszer részei, és a kalcium-anyagcserében fontos parathormont termelik.

2. ábra. A pajzsmirigy elhelyezkedése

A PAJZSMIRIGY ANATÓMIÁJA

A pajzsmirigy működési egysége a mikroszkóposan 0,2–1 mm átmérőjű, gömb alakú follikulus (tüsző), melyek falát follikuláris (és kisebb mértékben parafollikuláris) sejtek alkotják, lumenében, azaz üregében homogén, eozinofil massza, a kolloid található. A follikuláris vagy tüszősejtek termelik a T4-et és T3-at, felelősek a pajzsmirigyhormonok tárolásáért és leadásáért is.

A parafollikuláris sejtek vagy más néven C-sejtek pedig a kalcitonintermelésért felelősek, amely egy peptid-típusú hormon és a szervezet kalciumszint-szabályozásában játszik szerepet.

A kalcitonin a mellékpajzsmirigy által termelt parathormonnal ellentétes működésű: míg a parathormon a vér kalciumszintjének állandóságát biztosítja, addig a kalcitonin a felesleges kalciumot a csontokba szállítja. Amikor valamilyen betegség miatt eltávolítják valakinek a pajzsmirigyét, akkor csupán a klasszikus pajzsmirigyhormonok (T4, T3) pótlásával foglalkoznak, pedig nagyon lényeges lenne a kalcium-anyagcsere támogatása is.

3. ábra. Pajzsmirigy mikroszkópos felvétele, melyen a follikulusok láthatók

Hormonális szabályozás

TSH (PAJZSMIRIGY-STIMULÁLÓ HORMON)

A pajzsmirigy hormontermelését az agyalapi mirigy elülső lebenyében termelődő TSH, azaz pajzsmirigy-stimuláló hormon szabályozza, ennek a termelését pedig a hipotalamuszban termelődő TRH, azaz thyroidea release hormon kontrollálja.

A hormonális szabályozás kulcsa az ún. feedback mechanizmus, ami azt jelenti, hogy a pajzsmirigyben termelődő és a perifériára kerülő, a vérben lévő hormon mintegy jelként szolgál, információt küld vissza a hipotalamusznak, és ezen keresztül az agyalapi mirigynek, hogy van elegendő hormon, azaz nem kell többet termelni, vagy épp hogy nincs elegendő hormon, és serkenteni kell a pajzsmirigyet több hormon termelésére.

Abban az esetben, ha a pajzsmirigy hormontermelése megfelelő, a szabályozás is rendben van, minden kiválóan működik.

Viszont, ha valamilyen oknál fogva a pajzsmirigy nem termel elegendő hormont, akkor az agyalapi mirigyben a TSH-termelés fokozódik, arra serkentve a pajzsmirigyet, hogy több hormont termeljen. A leggyakoribb probléma az ásványi anyagok hiánya és az abból adódó elégtelen működés (erről az Ásványi anyagok szerepe a pajzsmirigy működésében című fejezetben lesz szó). Amennyiben nincs elegendő ásványi anyag a pajzsmirigy hormontermeléséhez, úgy a TSH magasabb értéken lesz.

Ritkán, de előfordulhat olyan eset is, amikor az agyalapi mirigy nem tud TSH-t termelni valamilyen oknál fogva. Ebben az esetben mind a TSH, mind a pajzsmirigy hormonjai, a T4 és a T3 is alacsonyabb értéket mutatnak. Ennek az oka lehet szintén az ásványi anyagok, nyomelemek hiánya, a nehézfémek felhalmozódása, de lehet az agyalapi mirigyben növekvő daganat is, amely elnyomja az egyéb hormontermeléseket.

Pajzsmirigy-túlműködés esetén, amikor egy autonóm göb vagy daganat „magától” termel hormont, az agyalapi mirigy azt a jelzést kapja, hogy van hormon, több is, mint kellene, ne termeljen többet, így a TSH nagyon alacsony szinten lesz.

A pajzsmirigy hormontermelésének szabályozását és a feedback mechanizmust a 4. ábra mutatja.

Hétköznapi hasonlattal (bár nem eszünk kenyeret, pajzsmirigybeteg főleg nem): ha nincs lisztje a péknek (pajzsmirigy), nem tud kenyeret (T3, T4) sütni.

Hiába kiabál vele a főnöke (a TSH megemelkedik), hogy süssön több kenyeret, nem lesz több kenyér.

Erre persze megoldás lehet, hogy egy másik pékségből visznek oda kenyeret (azaz külső hormonpótlást alkalmazunk), de még jobb megoldás lenne, ha a lisztkészleteket (a fontos ásványi anyagokat) töltenék fel, akkor tudna a pék kenyeret sütni és a főnök sem kiabálna.

Ez a hasonlat segít talán megérteni, miért olyan fontos az ásványi anyagokat pótolni, hiszen azok nélkül nincs hormontermelés.

Sajnos többször találkoztam olyan, számomra értelmezhetetlen szakvéleménnyel, hogy az ambuláns lapon a diagnózis „jódhiányos pajzsmirigy-alulműködés”, a javaslat pedig „jódmentes étkezés” és „a kiegészítő se tartalmazzon jódot”.

4. ábra. Feedback mechanizmus

HPA-tengely

HIPOTALAMUSZ – AGYALAPI MIRIGY – MELLÉKVESE KÉREG TENGELY

A HPA-tengely gyakorlatilag a stresszre adott válaszreakciók összessége, vagy úgy is mondhatjuk, hogy a stresszre adott válaszok koordinátora.

Bár a pajzsmirigy látszólag nincs benne ebben a hármasban, mégis nagyon lényeges a pajzsmirigy működése szempontjából. A pajzsmirigy és a mellékvese működése szorosan összefügg, a stressz jelentős hatással van a pajzsmirigy működésére is.

Normál esetben, ha valamilyen (akut) stressz ér bennünket, a neuroendokrin rendszerünk jelzéseket küld, a mellékvesében felszabadulnak a stresszhormonok, hogy meg tudjunk küzdeni.

Azonban, ha a stressz nem akut, hanem naponta jelentkező, tartós vagy mondhatjuk, krónikus stressz, akkor a szervezet folyamatosan úgy érzi, hogy veszélyben vagyunk.

A folyamatos stresszhormontermelés nagyon megterhelő, számos folyamatot indít el, és tart fenn, aminek idővel súlyos következményei lesznek.

Emiatt is nagyon fontos, hogy tisztában legyünk a HPA-tengely hatásával, működésével, hogy tudjuk, miként csökkenthetjük a stresszt, hogyan javíthatunk a szervezetünk állapotán.

5. ábra. HPA-tengely

A tiroxin (T4) és a trijód-tironin (T3)

TIROXIN (T4), TRIJÓD-TIRONIN (T3)

A tiroxin (T4) a pajzsmirigy által termelt hormon, és ahogy fentebb szerepel, a TSH serkenti a termelését. A hormontermeléshez szükséges a jód mint a T4 és T3 építőköve, tehát jódhiányban nem tud a pajzsmirigy megfelelő mennyiségű és minőségű hormont termelni.

6. ábra. A pajzsmirigy hormontermelésének szabályozása

A pajzsmirigy hormontermelése a follikuláris sejtekben:

• A durva felszínű endoplazmatikus retikulumban tiroglobulin képződik, és kiválasztódik a follikulus lumenébe, ahol a kolloidot alkotja.

• A sejt kívülről jodid ionokat (I–) vesz fel a nátrium-jodid szimporter ionpumpái segítségével.

• A jodidion a pendrin fehérje segítségével passzív transzporttal kiválasztódik a lumenbe.

• A kolloidban a tiroid-peroxidáz (TPO) enzim a jodidot (I–) jóddá (I^0) oxidálja.

• A jód reagál a tiroglobulin tirozinjaival (egy globulinmolekula mintegy 120 tirozint tartalmaz).

• A szomszédos tirozinok konjugálnak.

• A jódozott tireoglobulint a sejt endocitózissal (bekebelezéssel) ismét felveszi.

• Különböző proteáz enzimek lebontják a tireoglobulint, a tiroxin és trijód-tironin molekulák felszabadulnak, majd nagyjából ismeretlen mechanizmussal bekerülnek a véráramba.

Forrás: Medical Physiology: A Cellular And Molecular Approach. Elsevier/Saunders, 1300. o. (2003).

7. ábra. A pajzsmirigy hormontermelése a follikuláris sejtekben[1]

T4 ÉS T3

A tiroxin jellegzetessége, hogy négy jódot tartalmaz, ebből is a rövidítés: T4.

A pajzsmirigy hormonja a tirozin nevű aminosavból képződik, mégpedig úgy, hogy a tirozin fenolgyűrűhöz először egy jód kapcsolódik (meta pozícióban), majd egy második, ezután pedig két ilyen gyűrű kapcsolódik össze egy difenil-étert eredményezve, melyen így összesen négy jódot találunk.

A T4 egy hormonálisan inaktív molekula, tulajdonképpen egy előanyag, viszont a pajzsmirigyben nagyobb részt a T4 termelődik.

Ezt a tiroxin 5’-dejodináz enzim alakítja aktív T3-má.

Ez az enzim nagy mennyiségben található meg a magzati és újszülöttkori szövetekben, ami arra utal, hogy a kezdeti fejlődés során a T3 nagy szerepet játszik a szervek, szövetek fejlődésében.

A T3 egy mono- és egy dijód-tirozin gyűrűt tartalmaz, kettő a belső, egy a külső részen helyezkedik el. Míg a reverz T3 ennek pont a fordítottja: a gyűrű belső részén tartalmaz kettő, a külsőn pedig egy jódot. E miatt az eltérés miatt a reverz T3 nem aktív hormon.

8. ábra. L-tirozin

9. ábra. Tiroxin (T4)

10. ábra. Liotironin (trijód-tironin) (T3)

A T3 a hormon aktív változata, ami képes a sejtek receptoraihoz kötődni. A konverzió nagyon sokrétű folyamat, számtalan ásványi anyagot igényel – például a krómot, a magnéziumot és a szelént –, ezek hiányában nem tud aktív formává átalakulni a T4.

Ennek a konverziónak a 60%-a a májban, 20%-a pedig a bélrendszerben történik. Értelemszerűen, ha a májban vagy a bélflórában valami probléma van, akkor a konverzió nem lesz megfelelő, így nem lesz elegendő aktív T3 a szervezet működéséhez.

A T4 körülbelül 20%-a reverz T3-má alakul, ami egy fordított molekula, nem aktív formája a T3-nak – erről még később lesz szó.

11. ábra. T3 – reverz T3

Irodalomjegyzék

[1] Medical Physiology: A Cellular And Molecular Approaoch. Elsevier/Saunders, 1300. o. (2003). ISBN 978-1-4160-2328-9

DR. CSOMAI ZITA
TOVÁBBI KÖNYVEI

A hormonrendszer betegségei egyre több embert érintenek világszerte, ahhoz azonban, hogy megfelelően tudjuk ezeket kezelni, az okokat fel tudjuk deríteni és nem csupán a tüneteket elnyomni, fontos ismernünk a rendszer működését.

Ez a könyv a hormonrendszer működését, az összefüggéseket, az élettani, a kórélettani alapokat mutatja be, számtalan ábrával segítve a megértést. Ebben a szövevényes rendszerben megtaláljuk a lényeges kapcsolatokat, ezáltal a megelőzés és a terápia is egészen más megvilágításba kerül.

A könyvben a nehézfémek veszélyein túl a kivezetés gyakorlati kérdéseire is választ kap az olvasó, megismerheti a szükséges ásványi anyagokat, azok pótlási lehetoségeit, a kivezetéshez valóban hasznos módokat, gyógynövényeket, szereket.

Dr. Csomai Zita könyvében nemcsak elméleti tudást találunk a nehézfémek okozta problémákról, de a több évtizedes kutatómunkával támogatott nehézfém-kivezetésre szolgáló gyakorlati protokollt is ismerteti lépésről lépésre.