Maharishi Mahesh Yogi

A Lét tudománya és az élet művészete

Transzcendentális Meditáció

„Nemzedékről nemzedékre az ember újjászületik. Minden nemzedék új élettörekvésnek ad hangot és a beteljesedés újabb keresésére indul. Minden embernek szüksége van ép testre és lelki egészségre, jobb cselekvési, tisztább gondolkodási képességre, hatékonyabb munkavégzésre és a többiekkel való szeretetteljesebb, hálásabb kapcsolattartásra. Elegendő életerő és intelligencia kell ahhoz, hogy az ember beteljesítse vágyait, s életében megelégedettséget leljen. S láttuk, hogy a Transzcendentális Meditáció® rendszeres gyakorlásával mindez megvalósítható.”

Maharishi

Maharishi Mahesh Yogi a világhírű Transzcendentális Meditáció® mozgalom megalapítója a világ nagyobb városaiban meditációs központokat hozott létre. A Lét tudománya és az élet művészete: Transzcendentális Meditáció® feltárja előttünk, hogy miért tisztelik világszerte Maharishit korunk legnagyobb megvilágosodást tanító mestereként.

Őszentsége Maharishi Mahesh Yogi

A Lét tudománya és az élet művészete

Transzcendentális Meditáció®

E-könyv-változat

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos engedélye nélkül – sem egészében,
sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető,
semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy
mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot,
a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést,
a fénymásolást vagy az információrögzítés bármely formáját.

A mű magyar nyelvű kiadása a Transzcendentális Meditáció
tanárainak és gyakorlóinak áldozatos munkájával jött létre.

Kiadja a Vaszistha Kiadó, 2024

ISBN 978-615-82462-0-0

Felelős kiadó: Gyimesi Zoltán

A műhöz kapcsolódó anyagok és hírlevél: www.vaszistha.hu

MAHARISHI MAHESH YOGI

A Lét tudománya és az élet művészete

Transzcendentális Meditáció

A mű eredeti címe:

His Holiness Maharishi Mahesh Yogi

Science of Being and Art of Living:

Transcendental Meditation®

Első kiadás: 1963, Allied Publishers, New Delhi

Angol kiadás: © 2016 and later,
Maharishi Vedic University Limited.

All rights reserved worldwide.

E-mail: MVULtd@Maharishi.net

Első magyar kiadás: © 2019

E-könyv magyar kiadás: © 2024

Maharishi Vedic University Limited

Minden jog fenntartva.

Érdeklődés Maharishi programjai után és kapcsolatfelvétel:

hu.tm.org

Srí Guru Dév, Őisteni kegyelme Szvámí Brahmánanda Szaraszvatí Dzsagadguru Bhagaván, a Himalájában lévő Dzsjótir Math Sankarácsárjája lótuszlábai elé ajánlom ezt
a könyvet, és a tőle kapott áldás gyanánt
az élet szerelmeseinek ajándékozom, azoknak,
akik földi és isteni dicsőség után egyaránt vágyakoznak.

BEVEZETÉS

A Lét tudománya és az élet művészete az ősi India védikus látóinak integrált életbölcsességét és a jelenkor nyugati világának tudományos gondolkodásfejlődését összegzi.

A beteljesedett élet filozófiáját hivatott megosztani, és a Földön élő minden ember számára egy hasznos gyakorlatot hoz el, hogy a mindennapi élet összes területét fejlessze. Az életben megjelenő összes baj alapjával foglalkozik, és biztos gyógyírt ajánl a szenvedések megszüntetésére.

Ez a könyv a teljes élethez vezető gyakorlati útmutató, s a teljes élet hosszú idők óta megfoghatatlan célja a különféle tudományoknak, vallásoknak és metafizikai gondolkodású közösségeknek. Ez az útmutató minden embert képessé tesz arra, hogy belső, spirituális lényegét összhangba hozza a külső, anyagi világ üdvösségével és megtalálja az önmagán belül lakozó istent.

A tudomány a formák és jelenségek világába kalauzol el bennünket. A tudomány ágai mind a létezés igazságának felismerésével foglalkoznak, csak éppen más-más módon. Mindegyikük a szemmel látható ismerettel kezdi, és a rejtett ismeretlent tűzi ki megismerése céljául. Az élet legvégső igazságát különböző oldalról közelítik meg. A tudományok a teremtés más és más szintjeit fedezik fel, a létezés legdurvább szintjéről kiindulva, egészen a finomabb szintekig.

A Lét tudománya, ahogy minden más tudomány, a létezés igazságának vizsgálatát az élet durva, szemmel látható szintjéről kezdi, majd később a tapasztalás finomabb szintjeibe is belép. A Lét tudománya azonban végül ezeket a finom szinteket is transzcendálja, azaz túllépi, és elérkezik az örök Lét transzcendentális mezejének közvetlen megtapasztalásához.

A Lét tudománya az élet mély és gyakorlatias filozófiája. A legvégső valóság igazi természetében való szisztematikus vizsgálódás. Habár, mint minden más tudomány, természetében ez is elméleti, azonban alkalmazott oldala az élet legfinomabb valóságának láthatárán helyezkedik el, s a többi elvont metafizikai elmélkedésnél jóval tovább mutat.

A mű négy részre oszlik: A Lét tudománya; Az élet; Az élet művészete és a Beteljesedés. A könyv utolsó három része tartalmazza a mindennapi élet leggyakorlatiasabb bölcsességét, és a gyakorlati élet e legnagyszerűbb bölcsessége azon a mély filozófiai jelentésen alapul, melyet A Lét tudománya részben ismertetünk.

A Lét tudománya mélyreható és jelentőségteljes alapot biztosít az élet művészetéhez. Ami azt illeti, az élet művészete valójában az alkalmazott Lét tudománya.

Azok számára, akik soha nem érdeklődtek a metafizikai tanulmányok iránt, A Lét tudománya rész talán első olvasatra nagyon elvontnak tűnik majd, azonban ahogy áttérnek Az élet és Az élet művészete részekre, majd a Beteljesedés részt is befejezik, ráébrednek, hogy A Lét tudománya elvont jellemzőinek áttanulmányozása nélkül a könyvben olvasható bölcsességnek semmiféle gyakorlati alapja nem lenne.

A kertésznek előbb meg kell ismernie a fa láthatatlan gyökerét, mielőtt elvárnánk tőle, hogy teljes figyelmét a gyökér öntözésének szentelje, amivel aztán az egész fát frissen és zölden tudja majd tartani.

Ugyanígy, a gyakorlati élet mezején mozgó embernek is először alaposan meg kell értenie az élet alapvető valóságát, mely az elvont Lét mezejében rejtezik, hogy aztán élete fennmaradó részét kiteljesíthesse. Ezért lett hát A Lét tudománya e könyv első része, melyet gyakorlati értékkel bíró részek követnek.

A tudomány (angolul science – a szerk.) szó a latin scire gyökből ered, melynek jelentése megismerni. Tudást jelent, a tudomány tehát a rendszerezett tudás maga.

A Lét tudománya a Lét rendszerezett tudása – a létezés, vagy az élet valóságának rendszerezett ismerete.

A Lét, vagy abszolút létezés mezejét több évszázadon keresztül a miszticizmussal hozták összefüggésbe. A jelenlegi tudomány pedig habozik bármi, a miszticizmus köntösébe bújtatott dolgot értékelni, és éppen ez az oka annak, hogy egészen mostanáig a Lét, a teremtés örök mezejének tanulmányozása egyetlen tudományágban sem kapott helyet.

A jelenlegi nemzedékben azonban az egyre nagyobb teret hódító tudományos gondolkodásmód a Létet a tudományos vizsgálatok és tanulmányok szintjére emelte.

Olyan szisztematikus módszereket dolgoztak ki, melyek lehetővé teszik az egyén számára a Lét tiszta állapotának közvetlen megtapasztalását. Ennek módja, hogy tudatosan belépnek a gondolkodás finomabb szintjeinek megtapasztalásába, végül pedig elérkeznek a gondolkodás legvégső forrásához. Ekkor a tudatos elme eléri a Lét tiszta állapotát.

A Lét tudománya, mely megalapozza az élet művészetét, olyan tudomány, mely az emberi élet számára minden más tudománynál értékesebb. Egészen mostanáig a korlátolt tudaton vagy korlátolt képességeken alapuló emberi elme szolgált minden tudomány alapjául. A Lét tudománya a Transzcendentális Meditáció gyakorlatán keresztül az elme tudatos képességét a határtalanság értékéig növeli, ezért nem csupán a tudás minden tudományterületen való hatalmas méretű kiterjesztésének alapjául szolgál, de az ember számára a beteljesedés közvetlen lehetőségét is felkínálja.

Ezen csodálatos tudásért minden hálám a Szent Dzsagadguru Bhagaván Sankarácsárja hagyományé, mely minden ösztönzésem és cselekedetem forrása.

Elsőként Henry Nyburgnak, az Európai Lelki Megújulás Mozgalom vezetőjének szeretnék köszönetet mondani, aki első emberként érezte szükségét, és akiben úgy három évvel ezelőtt fogant meg e könyv megírásának ötlete.

Szeretném továbbá köszönetemet kifejezni a Londonban élő áldott jó Mának, aki jó anyához méltóan, pálcával kezében őrködött a gyermek felett, hogy a lecke végül elkészüljön. Valamint Leona Simpsonnak Kanadából, Guri Mehellisnek Norvégiából és Dick Bocknak Los Angelesből, akik nagy szerepet játszottak abban, hogy az írás és az író lendülete egyaránt fennmaradjon. Jerry Jarvis és kedves felesége, Derby, aki sokat dolgozott a hanganyagok átírásán és szerkesztésén, illetve a végső kézirat előkészítésén, ugyancsak kiérdemelte nagyrabecsülésemet, amiért szeretnék köszönetet mondani. S minden bizonnyal az a meleg légkör, melyet Olson mama és Roland Olson, Helen Lutes és a kedves Verrilek és Granvillek megteremtettek, a maga módján szintén hozzájárult e könyv megszületéséhez.

Ez a könyv a jelenkor újjászületése. Ha valaha is beköszönt az aranykor az emberiség életében, ha valaha is felvirrad a Földön a megvilágosodás kora, ez a könyv szabad utat kínál majd e kor eljövetelének. Új emberiség születik, mely elképzeléseiben teljesebb, tapasztalataiban, illetve az élet minden területén elért eredményeiben gazdagabb. Az élet öröme minden ember sajátja lesz, szeretet uralja az emberi társadalmat, igazság és erény kormányozza a világot, a földi béke állandósul, és minden ember beteljesedésben, az élet teljességében, istentudatban él majd.

Jai Guru Dév

1963. január 12.

MAHARISHI MAHESH YOGI

Lake Arrowhead

Kalifornia

Első rész

A LÉT TUDOMÁNYA

MI A LÉT?

A Lét élet. Létezés. Lenni annyi, mint élni, létezni. A Lét, vagy létezés az élet különféle megnyilvánulásaiban jut kifejeződésre: a gondolkodásban, a beszédben, a cselekvésben, a tapasztalásban és az érzésekben. Az élet minden egyes megjelenési formájának alapja a Létben gyökerezik.

Felmerül azonban a kérdés: miként érthetjük meg a Létet az élet általunk jól ismert területeinek szemszögéből? Hogyan ismerhetjük meg a Létet a világ szempontjából, és milyen viszonyban áll az a formák és jelenségek világával, melyben élünk?

Hogyan különböztethetjük meg a létezést attól, ami létezik?

A létezés elvont, míg minden, ami létezik, konkrét.

Azt mondhatjuk, hogy a létezés az élet maga, míg ami létezik, az a létezés soha nem változó valóságának örökké változó jelenségbeli oldala. A létezés az élet elvont oldala, erre épülnek az élet általunk konkrétnak nevezett mozzanatai, amelyek felölelik az egyéni élet valamennyi megjelenési formáját – a testet, az elmét, a gondolkodást, a beszédet, a cselekvést, a viselkedést, a tapasztalást és a környezetre kifejtett hatást éppúgy, mint a kozmikus létezés összes területét.

Az élet különböző formákban fejezi ki önmagát. Amit megélünk, az az élet kifejeződése; ami létezik, az a létezés kifejeződése.

A létezés, az élet, vagy a Lét a megnyilvánulatlan valósága mindennek, ami létezik, él vagy van. A Lét a végső valósága mindennek, ami volt, van és lesz. Örök és határtalan, a kozmikus vagy egyetemes élet egész jelenségbeli, avagy a világban látható létezésének alapja. Minden idő, tér és okozat forrása. Az egész létezés legvégső célja, a mindenható alkotó intelligencia mindent átható örök mezeje. Én Az az örök Lét vagyok, Te Az vagy, és lényegi természetét tekintve mindez Az az örök Lét.

A tapasztalat azt mutatja, hogy a Lét tiszta boldogságtudat, minden gondolkodás, az egész létező teremtés forrása. A relatív, vagy változó létezésen kívül honol, ott, ahol a tapasztaló, vagy az elme magára marad, teljesen tudatos önmagáról, s mindenféle tárgyi tapasztalat nélkül való. A tudatos elme eléri a tiszta tudat állapotát, minden gondolkodás forrását. Az örök mindenható kreatív intelligenciája minden intelligencia kútforrása. A Lét minden erő forrása. Az egész természet és a teremtés különféle formáit és jelenségeit fenntartó természeti törvények eredete.

A Lét lényegi természete az abszolút, örök tiszta boldogságtudat.1 Alapjának, az abszolút, örök boldogságtudatnak az ismerete nélkül az élet olyan, akár egy alapzat nélküli épület. A Lét tudatos alapja nélkül az egész relatív, változó élet egy kormányát vesztett hajóhoz hasonlatos, mely szakadatlanul ki van téve a háborgó tenger szeszélyeinek. Olyan, mint a földre hullott száraz levél, mely gyökerei nem lévén, a szél kegyeire bízva céltalanul sodródik bármerre, amerre a szél viszi. Amíg az egyén nem ébredt tudatára a Létnek, addig élete alaptalan, értelmetlen és terméketlen.

A Lét tehát az élet alapja, ez ad értelmet neki és ez is teszi termékennyé. A Lét Isten élő jelenléte, az élet valósága. A Lét az örök igazság. A Lét az örök szabadságban lévő abszolút.

A LÉT: A TEREMTÉS LEGALAPVETŐBB
ALKOTÓELEME

A fizika tudománya felfedte számunkra, hogy az egész teremtés egymásba ágyazott energiaszintekből épül fel. A legfinomabb szint a teremtés legbelső rétege is egyben, mely különböző minőségeket építve maga köré, egyre terjedelmesebbé válik. A fizika legújabb felfedezései szerint az egész teremtés alapjánál különféle elemi részecskéket találunk. Az elemi részecskék családjának szüntelen bővülése arra vall, hogy a teremtés megszámlálhatatlan energiaszintből áll. Parányi részecskék építik fel a neutronokat és a protonokat, melyek aztán atommagokká állnak össze. Az atomok molekulákat képeznek, és az így kialakult molekulák hozzák létre a különböző formákat és jelenségeket, s alkotják az egész látható világot. Így tárja fel a fizika a teremtés finomabb rétegeit.

Volt idő, amikor a tudomány az anyag oszthatatlanságát hirdette, mert az anyag legfinomabb építőkövének vélt atomot elpusztíthatatlannak tartották. A később végrehajtott fizikai kísérletek során viszont felhasították az atomot, és egy új világra bukkantak. Az atommagkutatás révén megszületett a magfizika. Az elektronok világában végzett kutatások pedig lehetővé tették az elektronika kialakulását. A teremtés e szintjeinek egyre gyarapodó ismerete az ember képességeit oly mértékben tágította, amit néhány évtizeddel korábban még elképzelni sem tudtak.

A teremtés finomabb rétegeiről szerzett tudásunk gyarapodásával együtt az életben is egyre erősebbek leszünk. A relatív világban létező minden dolog alapjánál a tiszta Lét elvont, abszolút mezeje húzódik, mely meg nem nyilvánult és transzcendens természetű. Se nem anyag, se nem energia. Ez a tiszta Lét, a létezés állapota.

A tiszta létezés ezen állapota minden létező alapjául szolgál. Minden ennek a tiszta létezésnek, vagy abszolút Létnek, az egész relatív élet lényegi alkotójának a kifejeződése.

Az egyetlen, örök, megnyilvánulatlan abszolút Lét az élet és a létezés számtalan formájában fejeződik ki a teremtésben. A létezés finomabb rétegeire vonatkozó ismereteink gyarapodásával egyre inkább élvezzük mélyülő tudásunk előnyeit, és egyre jobban megértjük az életet. Életünk átfogóbbá, erősebbé, hasznosabbá és alkotóbbá válik; úgy vesszük észre, hogy vágyaink is egyre merészebbek lesznek.

Ehhez hasonlóan, ha megismerjük a Létet, mint a teremtés legvégső és lényegi alkotóelemét, életünk valamennyi területe az örök létezés határtalanságának rangjára emelkedik. A változó élet az örök szintre emelkedik, és ezen alapulva a változó világ mezeje megalapozottságra és állandóságra tesz szert.

Az energia, értelem és alkotókészség korlátlan értékére emelkedik, és az egyéni élet korlátai elnyerik az egyetemes létezés határtalanságának szintjét. Ezért oly dicsőséges az a felfedezés, miszerint a Lét a teremtés lényegi alkotóeleme.

A LÉT MINDENÜTT JELENVALÓSÁGA

Láttuk, hogy a teremtés lényegi alkotóelemeként a Lét a teremtés összes rétegében jelen van. Jelen van minden formában, szóban, szagban, ízben és a tapintás minden tárgyában. A tapasztalás valamennyi tárgyában, az érzékelés minden egyes érzékében és a cselekvés mindegyik szervében; az összes jelenségben; a cselekvőben és az elvégzett munkában; minden irányban – északon, délen, keleten és nyugaton. Minden korban – a múltban, a jelenben és a jövőben – egyformán jelenvaló. Megtalálható az ember előtt, mögött, tőle balra és jobbra, felette, alatta és benne; a teremtés lényegi alkotója, a Lét a világon mindenhol és minden körülmények között áthat mindent. Azok számára, akik életükben ismerik és értik, érzik és élik, a mindenütt jelen lévő Isten ez.

Az egész teremtés a különböző formák és jelenségek képében kifejeződő tudat mezeje. A tudat a tiszta Lét központjából szerteáradó sugárzás. Olyan, mint az elemből kiinduló elektromos áram, mely a villanykörtéhez érve fény formájában sugárzódik szét. Forrásától távolodva a fénysugár fokozatosan gyöngül, míg végül egy bizonyos határon túl erőssége már nullának tekinthető. A tiszta boldogságtudat hasonlóképpen árad ki a Lét kimeríthetetlen telepéből, és ahogy forrásától távolodik, a boldogság foka is csökken. Azt mondhatjuk tehát, hogy a tudat az élet valamennyi formájában, finomban és durvában, egyaránt megjelenik.

Kiknek szíve és elméje nem kiművelt, kiknek látása a durvára összpontosul, azok csak az élet felszíni értékét látják. Kizárólag anyagi és energiaminőségeket találnak, s nem lelnek rá az ártatlan, örökké és mindenütt jelen lévő Létre. A Lét jelenlétének finomsága minden változó életbeli finomságot felülmúl. Ők azonban nem élvezik a mindenható Létet annak ártatlanságában, a mindenség teljességének és bőségének soha nem változó szintjén, mely túl van az anyag és az energia, az elme és az egyén formáinak és jelenségeinek szemmel látható síkján.

A világegyetem lényegi alkotója, a tiszta Lét transzcendentális természetű. Természeténél fogva finomabb, mint a teremtésben a legfinomabb. Nincs kitéve az érzékeknek, melyek elsősorban arra születtek, hogy az élet megnyilvánult valóságának tapasztalatát biztosítsák. Nincs okvetlenül kitéve az elme megismerő képességének sem, hiszen az elme leginkább az érzékekkel áll összeköttetésben. Természeténél fogva ugyanis az elme csak akkor tud megtapasztalni bármit is, ha összekapcsolódik az érzékekkel és érintkezésbe lép a formák és jelenségek külső világával.

A tapasztalatok azt mutatják, hogy a Lét az elme lényegi, alapvető természete, de mivel az elme rendszerint kifelé, a teremtés megnyilvánult tartományai felé irányuló érzékekkel van összhangban, elfelejti vagy elvéti tulajdon lényegi természetének értékelését éppúgy, ahogyan szemünk sem képes arra, hogy önmagát meglássa. A szemünkkel mindent láthatunk, csak éppen magát a szemet nem. Ehhez hasonlóan, bár minden az elme lényegi természetén, a mindenütt jelen levő Léten alapul, az elme nem észleli, nem tapasztalja a Létet, amikor a megnyilvánult sokféleség kivetült mezejébe merül, noha annak is maga a Lét az alapja és lényegi alkotója. A Lét, mivel mindennek a gyökerénél rejlik, mintegy önmagát fel nem fedve, támogatja az élet és a teremtés létezését. Ártatlan, mindenható, mindenütt jelen lévő természetének fensége és pompája az ego, az értelem, az elme, az érzékek, a test és a környezet alapjaként mindenkiben jelen van. Ő maga szemmel nem látható, miközben az egész teremtés alapja.

Olyan, mint egy vagyonos üzletember, aki csak ritkán fordul meg vállalkozása valós helyszínén, de a háttérben maradva mégis hatékonyan irányítja üzleti ügyeit. Ha látni szeretnénk, elszigetelten kell találkoznunk vele, távol az üzleti élet forgatagától. Ugyanígy, az egész mindenség mindenütt jelen lévő irányítója, miközben mindent maga kormányoz és irányít – az egész egyetemes tevékenység és jelenségbeli élet irányításának alapjánál maradva –, minden dolog és minden ember szívének csendes csarnokában honol.

A Lét mindenütt jelen lévő volta felelős azért, hogy természete valahol elkülönülten, távol a világ forgatagától, rejtve marad. Mindenütt jelen lévő minősége miatt rejtezik a színfalak mögé, és mindenütt jelen való volta ruházza fel a világegyetem legfőbb urának mindentudó és mindenható rangjával.

Kegyességénél fogva a világegyetem ura ott lakozik mindenki szívében, gondoskodva ezzel arról, hogy senki se szenvedjen. A határtalan szeretet, boldogság és minden ember fejlődésének fenntartása érdekében a világegyetem mindenütt jelen lévő ura kedvességének köszönhetően természetes módon ott honol mindenben. Senki sem választhatja el magát Tőle. A Lét mindenütt jelen lévő volta az élet örökkévalósága, az örök élet lényege.

A LÉT: AZ ÖRÖK ÉLET MEZEJE

A teremtés mindenütt jelen lévő, lényegi alkotójaként a Lét minden dolog alapjánál rejtezik, túl az egész változó létezésen, valamennyi formán és jelenségen. Minthogy tiszta és teljes értéke a transzcendensben rejlik, túl az idő, tér és ok-okozat tartományán, a teremtés örökké változó jelenségvilágának határain kívül honol. Az abszolút, örök tisztaság állapotában van, volt és lesz. Állapota változást nem ismerő: az örök élet állapota.

Az abszolút Lét állapotát és a relatív világegyetemhez fűződő viszonyát egy hasonlat segítségével könnyen megérthetjük. A Lét olyan, mint az élet csendes mivoltát örökké megőrző határtalan óceánja. A teremtés különböző jelenségeire úgy tekinthetünk, mint az örök Lét e mérhetetlen óceánján képződött fodrokra, hullámokra. A világban megfigyelhető valamennyi forma, jelenség és folytonosan változó életállapot a mindenütt jelen levő Lét örök életén alapul.

A Lét örök óceánját úgy képzelhetjük el, mint a víz alkotta óceánt. Az egyedüli különbség, hogy a Lét óceánjának tiszta állapota az egész relatív, vagy változó létezésen túl terül el. Ez az óceán a tiszta létezés vagy tiszta tudat, az élet lényegi alkotójának és tartalmának korlátlan, végtelen kiterjedése. A korlátlan, határtalan, örök élet, a tiszta intelligencia, a tiszta létezés, az abszolút mezeje.

Miután úgy találtuk, hogy a Lét az örök élet mezeje, ezért a gyakorlati életben biztatónak látjuk azt a tényt, hogy a mindennapi élet örökké változó jelenségbeli oldalait kiegészíthetjük a Lét örök életének korlátlan erejével. Azzal, hogy ez miként valósítható meg az egyéni élet különböző szakaszaiban, a Hogyan lépjünk kapcsolatba a Léttel2 és A Lét művészete3 című fejezetekben foglalkozunk.

A LÉT: MINDEN ÉLETFORMA ALAPJA

A mindennapi cselekvések gyakorlati létét az élet adja. A Lét, mely a teremtés alapvető alkotóeleme, valamennyi tevékenység alapja, az abszolút síkján honol. A Lét az egyén minden cselekvésének alapvető forrása, és a mindennapi élet különféle területein teljesen természetesen Benne és Általa megy végbe az összes tevékenység.

Mindannyian tudjuk, hogy életünk a lélegzéssel és a gondolkodással kezdődik. A prána és a Lét,4 illetve Az elme és a Lét5 című fejezetekben látni fogjuk, hogy a megnyilvánulatlan transzcendentális Lét miként nyilvánítja meg magát prána és elme formájában, melyek a légzés és a gondolkodás szintjeit jelentik. Így látni fogjuk, miként alapszik életünk összes tevékenysége a Lét abszolút, örök mezején. A cselekvés a gondolkodás szintjéről indul, a gondolkodás pedig a transzcendentális Lét szintjéről ered. Minden tevékenység, a viselkedés, valamint a különböző életmódok és életformák alapjánál tehát a Létet találjuk.

Valamennyi hajlam és a szeretem, nem szeretem különböző állapotai mind az elme különféle módozatai. Ha egyszer sikerült feltárnunk az elme és a prána alapját, könnyű lesz belátnunk, hogy a Lét minden életforma alapja. Mivel a Lét húzódik meg az egész teremtés, minden emberi hajlam, valamint a viselkedés és a társadalom sokszínűségének gyökerénél, könnyű belátni, hogy a Lét minden életforma alapja.

Az élet és tevékenységeink minden területét megdicsőíthetjük, ha a Lét természetével tudatosan átitatjuk a cselekvés és a viselkedés egész mezejét.6

Tudjuk, hogy a cselekvés a gondolkodástól függ. Ahhoz, hogy valamit megtehessünk, előbb gondolkodnunk kell. Azt azonban rendszerint kevesen kutatják, hogy mitől függ maga a gondolkodás. A gondolkodás a cselekvés alapja, de vajon mi a gondolkodás alapja? Ahhoz, hogy valaki gondolkodni tudjon, először is léteznie kell. A Lét tehát a gondolkodás, a gondolkodás pedig a cselekvés alapja. A Lét minden életforma alapja, ugyanúgy, ahogyan életnedv és gyökér nélkül nem létezhetne a fa sem. Ha gondozni tudjuk az életnedvet, akkor azzal az egész fát gondozzuk. Hasonlóképpen, ha módunkban áll ápolni a Létet, ezzel a gondolkodás és a cselekvés egész mezejét ápoljuk. A Léttel való tudatos törődéssel tehát az élet teljes mezeje felvirágoztatható. A Lét alkotja minden létforma legdicsőbb, legértékesebb és legmagasztosabb alapját. A Lét az egyetemes törvény síkja, az összes természeti törvény alapja, mely az egész teremtés és minden fejlődés gyökerénél honol.

A védikus irodalom további gyöngyszemeit megtalálhatja
a www.vaszistha.hu oldalon.