Leah Guzman

A MŰVÉSZETTERÁPIA
ESSZENCIÁLIS
GYAKORLATAI

HATÁSOS TECHNIKÁK A SZORONGÁS, A DEPRESSZIÓ
ÉS A POSZTTRAUMÁS STRESSZ SZINDRÓMA KEZELÉSÉRE

ÉDESVÍZ KIADÓ
BUDAPEST

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Leah Guzman / Essential Art Therapy Exercises: Effective Techniques to Manage Anxiety, Depression, and PTSD

First published in English by Rockridge Press, an Imprint of Callisto Media, Inc., USA, 2017

Fordító

Kustos Júlia

Szerkesztő

Besenyő Viktória

Olvasószerkesztő

Bartus Csilla

Copyright © Rockridge Press, Emeryville, California, 2020

Hungarian translation © Kustos Júlia, 2022

Hungarian edition © Édesvíz Kft., 2023

Cover design © Édesvíz Kft., 2022

Szerző fotó: © Leah Guzman 2020

Képek © Shutterstock/Azurhino cover; Shutterstock/S-BELOV p. vi; Shutterstock/Annie Brusnika p. vi; iStock/Alex_Wang1 pp. vi, 48; Shutterstock/Lu_Lova p. vi; Shutterstock/think4photop p. vi; Shutterstock/Irina Simkina p. vi; iStock/shoo_arts pp. vi, 41; Shutterstock/Cincinart p. vi; Shutterstock/Skolkokrasok p. vi; iStock/beastfromeast p. 31; Shutterstock/arxichtu4ki p. 34; iStock/Zinaida Kostiukovich p. 39; iStock/Marina Indova p. 71; iStock/Oleh_Slobodeniuk p. 77; iStock/Sasiistock p. 79; Shutterstock/Elena Ray pp. 84, 112; Shutterstock/FotoHelin p. 91; Shutterstock/anastasiyaadamovich p. 93; Shutterstock/sutsaiy p. 95; iStock/PeopleImages p. 109; iStock/Rawpixel p. 127; iStock/amoklv p. 128; Shutterstock/Olesya Tseytlin p. 132; Shutterstock/Trinet Uzun p. 147; Shutterstock/Benjavisa Ruangvaree Art p. 150

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

ÉDESVÍZ KIADÓ, BUDAPEST

Felelős kiadó: Novák András igazgató

Főszerkesztő és műszaki vezető: Dudich Ákos

Tipográfia: Damuzi Bt.

A borítót készítette: eyelab.dk

Elektronikus változat
Békyné Kiss Adrien

EPUB ISBN 978-963-507-402-0

MOBI ISBN 978-963-507-404-4

Kedves Olvasó!

Az Édesvíz Kiadó célja megalakulása, 1989 óta, hogy útmutatást, támaszt, kihívást nyújtson azoknak, akik a tudatos önismeret és önfejlesztés egész életen át tartó útjára léptek. A Kiadó csapata azóta is minden nap azon dolgozik, hogy megtaláljuk és megjelentessük azokat a könyveket, amelyek céljai elérésében (vagy keresésében) leginkább segítik Önt.

Ahogy az élet minden területén, könyvkiadói hivatásunkban is a megújulás, az innováció az egyik legfontosabb szempont.

Elkötelezettek vagyunk a nyomtatott és az elektronikus könyvkiadásban egyaránt. Ezért használjuk ki az ebook kínálta lehetőségeket is: ezzel a XXI. századi technikával környezetkímélőbben és az Ön számára is olcsóbban tudjuk eljuttatni Önhöz azt, amit szeretne, mint a nyomtatott verzióval. Ráadásul a régi, boltokban talán már nem is kapható könyveinket digitálisan ismét megtalálhatja.

Az olvasás élménye és szeretete az Édesvíz Kiadó hitvallása: legyen az nyomtatott vagy elektronikus, megvásárolt vagy illegálisan letöltött. Lényeg, hogy az Üzenet, a Könyv eljusson Önhöz.

Ugyanakkor mire Ön ezeket a sorokat olvassa, addigra akár ezernél is több órányi munkánk és jelentős kiadásaink vannak a megjelentetésben.

Ezért hálásan megköszönjük, ha könyvünket illegális letöltés helyett megvásárolja, és ezzel hozzájárul Kiadónk fenntartásához és további könyvek kiadásához. Cserébe mi igyekszünk minden kiadványunkat egyre könnyebben és olcsóbban elérhetővé tenni az Ön számára.

Szívesen fogadunk minden visszajelzést, amelyet megfontolva még többet tehetünk azért, hogy Ön, kedves Olvasó, elégedett legyen Kiadónkkal és könyveinkkel.

Köszönjük együttműködését!

Jó olvasást kíván:

Novák András

alapító tulajdonos

Kapcsolat:

szerkesztoseg@edesviz.hu

www.edesviz.hu

TARTALOM

Bevezetés

I. RÉSZ: A TERÁPIA MŰVÉSZETE

1. fejezet:
MI AZ A MŰVÉSZETTERÁPIA?

II. RÉSZ: A MŰVÉSZETTERÁPIA GYAKORLATAI

2. fejezet:
FESTÉS ÉS RAJZOLÁS

3. fejezet:
DIGITÁLIS KÉPALKOTÁS ÉS FOTÓZÁS

4. fejezet:
SZOBRÁSZAT ÉS TEXTILMŰVÉSZET

5. fejezet:
ÍRÁS

6. fejezet:
KOLLÁZSOK

Jegyzetek

Köszönetnyilvánítás

A szerzőről

Ezt a könyvet azoknak ajánlom, akik szenvednek.
Talán a művészet segít majd nektek elindulni a felépülés ösvényén.

BEVEZETÉS

Művészetterápiás gyakorlataim célja, hogy a pácienseim számára olyan terepet biztosítsak, ahol biztonságban élhetik meg és kreatívan fejezhetik ki érzelmeiket – ezenfelül megtanulhatnak az életben újfajta módon eligazodni. A művészet mindig is menekülőutat jelentett számomra az élet viharai elől: ha kihívásokkal találtam szemben magam, a művészet volt az első számú menedékem. Ezen túl pedig a mindennapjaim része. Törekszem rá, hogy a cselekedeteimmel példát mutassak. Az a küldetésem, hogy segítsek az embereknek kreatív eszközökkel összehangolni az elmét a testtel és a lélekkel. Elképesztően örülök, amikor látom, hogy valaki a támogatásommal felismeri, mi minden rejlik benne, és végre olyan életet élhet, amelyben nem kell többé szenvednie.

Képzett művészetterapeutaként online és személyes foglalkozásokat tartok mindenféle korosztálynak. Tizenéves pácienseim egy része kifejezetten rossz környezetből érkezett: ideiglenes szállások lakóival és fiatalkorú bűnözőkkel dolgoztam együtt. Szintén rengeteg tapasztalatom van olyan felnőttekkel, akiknek szorongással, depresszióval vagy valamilyen traumával kell megküzdeniük. A magánpraxisom mellett női menedékszállók pszichiátriai osztályán is dolgoztam.

Klinikai gyakorlatom során a kognitív viselkedésterápia eszközeit építettem be a depresszió, a szorongás, valamint a poszttraumás stressz szindróma (post-traumatic stress disorder – PTSD) művészetterápiás kezelésébe. A kognitív viselkedésterápia eszközei közé tartozik például a tudatos jelenlét (mindfulness) gyakorlása és a meditáció. Ezek az én terápiás módszeremnek is részei. A művészetterápia segít a pácienseknek vizualizálni, hogy mi zajlik éppen az elméjükben, és új módszereket sajátíthatnak el annak érdekében, hogy változtassanak a gondolkodási sémáikon, ami újfajta látásmódot is eredményezhet. Ez a könyv kreatív technikákat kínál a depresszió, a szorongás és a PTSD elleni küzdelemhez. Amennyiben te is mentálhigiénés szakember vagy, a páciensek előtt saját magadon teszteld a gyakorlatokat. Ha önállóan végzed a feladatokat, minden esetben adj magadnak elegendő időt a reflexióra. (A gyakorlatokat követő kérdések megválaszolására nyiss egy naplót, és próbáld írásban rögzíteni a töprengéseidet.)

Remélem, hogy a könyvem ugródeszkát jelent majd az intuíció, az önkifejezés, a tudatosság, az elfogadás és az önmegértés világába. A feladatok kifejezett célja, hogy vizuálisan jelenítsék meg a gondolatokat és az érzelmeket. Amikor az emberek rájönnek, hogy irányíthatják a gondolataikat, és rajtuk is múlik, hogyan érzik magukat, az jelentősen befolyásolja a viselkedésüket. Bárki megtanulhat új válaszokat adni az életben felmerülő helyzetekre. A művészetterápia nem csak a művészetre fogékony embereknek lehet hasznos. Azoknak is segíthet, akik úgy gondolják, távol áll tőlük a művészet. Bárki, aki hajlandó újfajta technikákat elsajátítani, a tanulási folyamat során egyben az önmegismerésről is sokat tanul, így mindenképpen nyer valamit az élményből.

Azoknak, akik nem jártasak az alkotás világában, inkább a folyamatra érdemes összpontosítaniuk, mintsem a „termékre”. Ennek érdekében el kell engedniük a kritikus gondolatokat. Az ítélkezés, akár jónak, akár rossznak ítélnek egy művészi alkotást, blokkolja a kreativitást. Pedig a megnyilvánulás már önmagában is értékes, mivel betekintést enged az ember belső világába. A művészi önkifejezés igazán katartikus és felszabadító élmény. Jó lenne, ha mindenki el tudna lazulni egy kicsit az 1. fejezet végén található bemelegítő gyakorlat segítségével. Ha valaki nyitott arra, hogy önmagába nézzen, új, kreatív és ítélkezésmentes megközelítéssel forduljon az életében történő dolgok felé, változás történik. A világ változni kezd. Ha ítélkező gondolatok jelentkeznének az elmédben, csak figyeld meg őket, de ne reagálj rájuk. Ezek csak gondolatok. Ne feledd: a gyakorlatok célja a gyógyulás és az, hogy újfajta módon, kellemesen létezhess a világban.

I. rész

A terápia
művészete

1. fejezet

MI AZ A MŰVÉSZETTERÁPIA?

A művészetterápia egy pszichoterápiás megközelítési módszer, amely a művészet és a pszichológia segítségével kezeli az érzelmi és viselkedési zavarokat, annak érdekében, hogy az emberek életminőségét javítsa. A művészi alkotás folyamata során a résztvevők azokat az érzelmeiket fejezik ki és gyógyítják, amelyek gyökere a szorongás, a depresszió vagy a PTSD. A művészetterapeuták egyetemi mesterképzést végzett klinikai szakemberek, akiket arra képeztek ki, hogy terápiás kapcsolatot teremtsenek a páciensekkel, elősegítsék az önismerettel, a tudatossággal és az önbecsüléssel kapcsolatos fejlődésüket, valamint megerősítsék a páciensek megküzdési stratégiáit és szociális készségeit. A könyvben található művészetterápiás gyakorlatok a kollázsok és textíliák készítésétől kezdve a rajzoláson, festésen, szobrászaton át az írásig és a fényképezésig számos technikát lefednek. A gyakorlatok specifikus kezelési célokhoz és érzelmi szükségletekhez igazodnak.

A MŰVÉSZETTERÁPIA EREDETE

Amióta világ a világ, a művészet az emberek kommunikációs eszköze. Eredete a Spanyolországban felfedezett első barlangrajzokig vezethető vissza, amelyek több ezer éves múltra tekintenek vissza. A művészet vizuális nyelve fontos szerepet játszik a mindennapjainkban. Képek vesznek körül minket. Akár az utcán sétálva pillantunk meg egy közlekedési jelzőtáblát, akár otthon, a kanapén ülve szörfözünk az interneten, a művészet mindenütt jelen van. A művészetterápia hasznos eszköz a körülöttünk lévő világ értelmezéséhez.

A GoodTherapy weboldalon található, „Art Therapy” (Művészetterápia) című cikk szerint a művészetterápia fogalma először a 20. században bukkant fel Európában és az Egyesült Államokban, szinte egy időben. Adrian Hill brit művész, író és művészetterapeuta 1942-ben alkotta meg a művészetterápia kifejezést. Hillt tuberkulózis miatt 1938-ban szanatóriumban kezelték, és ott ismerte fel a művészet terápiás értékét a betegek életében. Más bentlakók ágya mellett ülve kezdett betegekkel dolgozni, és e tapasztalatait összegezte későbbi, Art Versus Illness (Művészet kontra betegség) című könyvében.

Az Egyesült Államokban az 1900-as évek elején Margaret Naumburg amerikai pszichológus, oktató, művész, író adta közre először a pszichoterápiával és a művészettel kapcsolatos tapasztalatait. Kortársaival több könyvet írt, és mozgalmat indított az iskolai művészetterápia létrehozására – ennek köszönhetően nőhette ki magát a művészetterápia egyetemi mesterképzéses programmá. A tehetséges művész, Hanna Kwiatkowska, a National Institute of Mental Health (Országos Mentálhigiénés Intézet) munkatársa a művészetterápiával a családi dinamikák javításában segített sokaknak. Florence Cane művészeti előadó a folyamatorientált művészet terápiás megközelítését javasolta, amely az egyén támogatására, az identitásfejlesztésre és az önfejlesztésre összpontosít. Edith Kramer a New York-i Egyetemen – ahol professzor is volt – művészetterápiás program létrehozásával segítette a terület fejlődését. Elinor Ulman pedig megalapította a The American Journal of Art Therapy című folyóiratot, jóval azelőtt, hogy más művészetterápiás kiadványok megszülettek volna. A művészetterápiáról szóló első publikációk óta a szakma sokat fejlődött, jelenleg már széles körben, a lehető legkülönbözőbb környezetben hatékony kezelési módként tartják számon. A technológiai fejlődés az információkhoz és gyakorlatokhoz való online hozzáféréssel segítette a szakmát. Ma már ezt a technológiát is a gyógyítás eszközeként használhatjuk.

MIÉRT JÓ A MŰVÉSZETTERÁPIA?

A művészetterápia célja, hogy a kreatív folyamatok hozadékaként tudatosabban érzékeljük önmagunkat, fejlesszük az önreflexiós készségünket, rálássunk arra, hogy mi zajlik a lelkünkben, és egyre sikeresebben tudjuk kontrollálni érzelmeinket. A műalkotás a gondolatok és az érzelmek vizuális dokumentációja. Ezek a mentális képek megoldást kínálnak bizonyos problémákra, és rálátást biztosítanak az érzelmek gyökerére, okaira. Ez a tudás pedig kiindulópontot jelenthet az érzelmek elfogadása tekintetében, illetve abban, hogy újfajta válaszreakciókat dolgozzunk ki az érzelmeinkkel kapcsolatban. Hosszú távú előnye ennek a folyamatnak egyebek közt a fejlődő önérzet, önmagunk nagyobb támogatása és ama készségeink fejlesztése, melyeket a jövőben felbukkanó nehézségek során kamatoztathatunk.

A kognitív művészetterápia (Cognitive Behavioral Art Therapy – CBAT) területén végzett kutatások a művészetterápia előnyeit támasztják alá. Marcia Rosal Cognitive Behavioral Art Therapy című könyvében azt írja, kutatások bizonyítják, hogy a CBAT-
megközelítés a leghatékonyabb a szorongás, a depresszió és a PTSD kezelésében. A CBAT célja, hogy az egyén a megküzdési készségei megerősítésével és a környezethez való alkalmazkodás elsajátításával megtanuljon a különböző élethelyzetekhez alkalmazkodni.

A művészetterápia az önbecsülésre is jótékony hatással lehet. Megerősítheti és elégedetté teheti azokat, akik depresszióban szenvednek, és egy-egy alkotás elkészítése után az ember azt érezheti, hogy letett valamit az asztalra. A műalkotással kapcsolatos észrevételek és a könyvben található útmutató segítségével betekintést nyerhetünk elménk tudat alatti tartományába.

Az, hogy a létrehozott műalkotásokról beszélgetünk, jótékony hatást gyakorol az önismeretre is. A depresszióban vagy szorongásban szenvedők esetében egy-egy alkotás megtekintése és megvitatása nagyobb fokú önismerethez és fejlettebb önkontrollhoz vezet. Az érzelmek feletti kontroll következménye az érzelmi ellenálló képesség fejlődése. Az érzelmi ellenálló képesség nem más, mint a gondolatok és mozgatórugóik tudatosítása. Az érzelmileg rugalmas személy képes szabályozni önmagát, és könnyebben fogja fel a stresszes helyzeteket is. Az önszabályozás azt jelenti, hogy amikor bizonyos érzelmek felbukkannak bennünk, konstruktívan kezeljük őket, ahelyett, hogy destruktív módon bánnánk velük. Az utóbbi ugyanis gyakran megbánáshoz vezet. Gyógyulást hozhat, ha elsajátítjuk, hogyan vehetjük kezünkbe az érzéseink irányítását.

A művészetterápia segíthet abban, hogy felismerjük, mi okoz számunkra érzelmi stresszt, így egyfajta konstruktív elköteleződéssel fordulhatunk annak kezelése felé. Ha valaki például PTSD-ben szenved, először fel kell térképeznie, mi a traumájával összefüggésben álló triggere (így nevezzük a reakciót kiváltó okot). A művészi alkotás, amely során előhívjuk az illető emlékeit, kognitív folyamat. A PTSD-vel küzdőknek muszáj közelebbről megvizsgálniuk, hogy alapvetően mi okoz feszültséget bennük, és fel kell dolgozniuk az érzelmeiket. Mindnyájan csupán az érzelmek feltárása és pszichébe integrálása révén válunk képessé arra, hogy feldolgozzunk egy-egy eseményt, és csak így tudunk megbékélni a traumával.

A művészetterápia fejleszti a problémamegoldó képességet is, mivel egyes gyakorlatoknak kifejezetten az a céljuk, hogy alternatív megoldásokat találjunk bizonyos helyzetek kezelésére. Rosal szerint a kognitív képességek fejlődésével a problémamegoldó készség is javul. A kreatív folyamatok ezenfelül a döntéshozó készségünket is javítják. Alkotás közben számos lehetőséged lesz arra, hogy döntéseket hozz – mondjuk a színekkel, kisebb részletekkel vagy az elrendezéssel kapcsolatban.

A csoportos művészetterápia azért hatékony, mert lehetővé teszi a résztvevőknek, hogy egy terápiás folyamat részeként gyakorolják a kommunikációt, ugyanakkor a szocializációt is elősegíti. A csoportos művészetterápiás foglalkozásokon a kedvenc mozzanatom az, amikor az emberek megvitatják a csoport többi tagjával az alkotásuk jelentését. Amikor valamelyik résztvevő megosztja a történetét, lehetőséget ad a többi tagnak arra, hogy közelebbről is megismerjék őt. A többiek pedig támogatást nyújtanak az illetőnek azzal, hogy meghallgatják, visszajelzést adnak, illetve javaslatokat tesznek. A folyamat a kötődés és a közösséghez tartozás érzését kelti a résztvevőkben.

A művészetterápia jótékony fiziológiai hatásai a stressz hatékonyabb kezeléséhez

Amellett, hogy a művészetterápia számos előnnyel jár a mentális egészségre nézve, pozitív hatással lehet a fizikai jóllétre is. A mindennapos stressz megterheli a szervezetünket. Fizikai tüneteink megnyilvánulhatnak fejfájás, hát- és vállfájdalom, feszülő izmok, gyomorideg, fáradtság, magas vérnyomás, túlevés vagy álmatlanság formájában. Ha megtanuljuk felismerni, mi okozza a stresszt, és hogyan birkózhatunk meg vele, az egészségesebb életmódhoz vezethet.

Girija Kaimal 2016-os tanulmányában azt írta: a művészet pozitív hatással volt a kísérleti alanyok stressz-szintjére. A vizsgálatban megmérték az alanyok kortizolszintjét, majd 45 perc művészeti tevékenység után megismételték a mérést. Az eredmények összehasonlítása azt mutatta, hogy a résztvevők 75 százalékánál a foglalkozás után csökkent a stresszhormon szintje. A tanulmány legérdekesebb része, hogy a résztvevőknek nem volt semmilyen tapasztalatuk az alkotásban. A művészi alkotás folyamata tehát segít a stressz levezetésében, még akkor is, ha nem vesszük észre. A magánpraxisomban gyakran tapasztalom, hogy a legtöbb páciens, noha élvezi az alkotást, nehezen szakít rá időt a mindennapokban.

MŰVÉSZET ÉS TERÁPIA KAPCSOLATA

Annak, hogy a művészetet miként lehet használni a terápiás üléseken, kétféle megközelítési módja van: az egyiket úgy nevezném, „a művészet mint terápia”, a másikat pedig úgy, hogy „művészet a terápiában”. Az előbbi a kimenetre fókuszál: a szép műalkotás létrehozásának kielégítő érzésére. A műalkotás létrehozása lényegében maga a cél. A kreatív folyamat önmagában is megerősíti az öntudatot, az önbecsülést, és elősegíti a személyes fejlődést. Például, ha agyagból egy bögrét készítek, a tárgy boldoggá fog tenni, mivel én hoztam létre, az önbecsülésem pedig szárnyalni kezd.

A „művészet a terápiában” elgondolás mögött az áll, hogy a művészet a pszichoterápia része lehet, segítségével mélyebbre áshatunk az érzelmekben, alaposabban feltárhatjuk az emberek érzéseit és gondolatait. A bögrés hasonlatot folytatva: Mit szimbolizál számomra ez a bögre ? Milyen érzelmeket szeretnék érezni? Hogyan tudom ezt a bögrét a szorongásom leküzdésére használni? Mondjuk, csinálhatok egy bögre teát, amikor rám tör a szorongás. Ez a könyv rengeteg módszert kínál arra, hogyan hasznosítsuk a művészetet a pszichoterápiában. A művészet egyfajta jelképes nyelv, amely egyenesen a tudatalattinkkal lép kapcsolatba. A folyamat, a forma, a tartalom és a verbális asszociációk mind azt közvetítik, hogy mi történik az egyén életében. Ez a megközelítés segít az érzelmi konfliktusok feloldásában, a megértésünk elmélyítésében, és olyan új készségekre tanít, amelyek révén könnyebben navigálhatunk az életben.

A művészetterápia hatékony eszköze a szorongás, a depresszió és a PTSD kezelésének. A Nemzeti Mentálhigiénés Intézet (National Institute of Mental Health – NIMH) meghatározása szerint szorongás az élet különféle területein jelentkezhet, és gyakran ez az események egészséges és kézenfekvő következménye. Akkor válik rendellenességgé, ha a túlzott aggodalom megzavarja az emberi kapcsolatokat, a munkát vagy az iskolai teljesítményt. A CBAT-kezelés során különböző válaszadási módokat sajátíthatunk el szorongást kiváltó helyzetekben.

A NIMH a depressziót súlyos hangulatzavarként definiálja, amely legalább két hétig tart, és befolyásolja az ember mindennapi tevékenységeit. Tünetei közé tartozik a szomorúság, az ingerlékenység, a bűntudat vagy értéktelenség érzése, az étvágy változása, az alvási nehézségek (vagy a túl sok alvás), a csökkent energiaszint, a fáradtság, valamint halállal vagy öngyilkossággal kapcsolatos gondolatok is felbukkanhatnak. A kognitív művészetterápia a depresszióval kapcsolatos gondolkodási mintákkal foglalkozik. A legjobb kezelési módszernek eddig a művészetterápiával kombinált gyógyszeres kezelés bizonyult.

A PTSD a NIMH meghatározása szerint olyan rendellenesség, amely egyes embereknél egy sokkoló, ijesztő vagy veszélyes esemény átélése után alakul ki. Természetes, hogy traumatikus helyzetek során félelmet érzünk. A „harcolj vagy menekülj” egy tipikus válaszreakció, amely azért lép fel, hogy megvédjen minket a bajtól. A legtöbb ember természetes módon felépül a poszttraumás stresszből, de néhányan akkor is stresszt vagy félelmet tapasztalnak, amikor már nincsenek veszélyben. A kognitív művészetterápia a traumatikus eseményt különféle médiumokon keresztül kezeli. Ez lehetővé teszi az egyén számára, hogy feldolgozza az érzelmeket, és ennek következtében a múltbeli eseményt többé nem érzi nyomasztónak.

Különböző tanulmányok szerint azok az emberek, akik hálanaplót vezetnek, kevésbé érzik magukat kiégettnek a munkájukban, jobban alszanak, és gyorsabban gyógyulnak fel az egészségi problémáikból. A UCLA Mindfulness Awareness Research Center (Los Angeles-i Kaliforniai Egyetem Tudatos Jelenlét Kutatói Központ) tanulmánya szerint a hála elősegíti az agyunk szürkeállományának működését, ami pozitív hatással van a központi idegrendszerre.

A TERÁPIA ELEMZÉSE

A műalkotás értelmezése magába foglalja, hogy minden aspektusát megértsük, és fontos, hogy ítélkezés nélkül vágjunk bele. A művészet szubjektív dolog, az emberek pedig mindnyájan a saját „csomagjaikkal” érkeznek. Az alkotásra való reflektálás legfontosabb része a művész számára, hogy a többiek szavakba öntik asszociációi-
kat. Például a kék színt az egyik ember a szomorúsággal társíthatja, míg másoknak a szabadság érzését képviseli. Ne feledkezzünk el arról se, hogy a képzett terapeuták széles körű tudásanyaggal és alapos klinikai tapasztalattal rendelkeznek, így a mű megalkotása és elemzése során biztonságos teret hozhatnak létre a pácienseknek. Ha egy műalkotás értelmezése során kérdések vagy aggályok vetődnek fel, fontos, hogy a folyamatba bevonjunk egy képzett művészetterapeutát, vagy legalább konzultáljunk vele.

Mindegy, hogy csoportos művészetterápiás környezetről vagy magánülésről van szó, az első és legfontosabb lépés, hogy kérdezzünk, mielőtt még következtetéseket vonnánk le. Mindig kifejtős kérdéseket tegyünk fel, így elkerülhetjük azt, hogy a magunk véleményét próbáljuk ráerőltetni másokra kérdés formájában, és azt is, hogy azonnal nekiálljunk elemezni a műveket.

A következőkben példákat sorolok a kifejtős kérdésekre. Hasznos, ha a válaszokat lejegyezzük a későbbi munkához. Felírhatjuk őket egy naplóba vagy akár a műalkotás hátuljára is.

A létrehozott alkotás elemzésében ezek a kérdések segíthetnek:

• Hogyan írnád le a képet objektíven? (Vedd sorra a vonalakat, a formákat, a tárgyakat, a színeket.)

• Milyen érzések bukkantak fel benned a mű készítése közben?

• Hogyan írnád le a műalkotást a saját nézőpontodból?

• Hogyan kapcsolódnak egymáshoz a mű különböző részei, és egységet alkotnak-e?

• Mit jelentenek számodra a felhasznált színek?

• Milyen címet adnál a művednek? Milyen gondolatmenet húzódik meg a cím mögött?

• Hogyan kapcsolódik ez a műalkotás a jelenlegi életedhez?

• Ha a megalkotott mű üzenhetne neked valamit, mit mondana?

A fentieken kívül a műalkotások elemzésekor néhány vizuális jellegzetességet is számba vehetünk. Például a következőket:

• agresszív törlések

• térkitöltés

• tárgyak közti kapcsolat

• hiányzó testrészek

• kéz vagy láb hiánya

• különféle jelek a testen

• vonalak jellemzői

• színek hiánya

• színekhez társítható asszociációk

A terápiás viszony megalapozásaként a terapeutának biztonságos teret kell létrehoznia a páciens számára, hogy a kettejük közti bizalom kiépülhessen, és a páciens nyíltan beszélhessen érzéseiről. A művészi alkotás a szégyen, a bűntudat, a szomorúság, a harag és az apátia erős érzését válthatja ki. Egy képzett terapeuta képes úgy irányítani az ülést, hogy bátorítsa és támogassa a résztvevőt az érzelmei finomhangolásában. Ha a könyv használata közben nyomasztó érzéseid támadnak, fordulj képzett terapeutához!

Irányított vizualizáció

Az irányított vizualizáció olyan verbális narratívaalkotó feladat, amely különféle érzések előhívására vagy a problémamegoldó készség fejlesztésére irányul. A vizualizáció használható relaxációs célokra, a béke érzésének előidézésére vagy valaminek a manifesztálására, életünkbe hívására. A vizualizáció remek eszköz lehet ahhoz is, hogy elképzeljük, hogyan lehetne megbirkózni bizonyos aktuális élethelyzetekkel. A vizualizációs gyakorlatok nagy része úgy zajlik, hogy becsukjuk a szemünket, elképzelünk egy jelenetet, majd lerajzoljuk.

INDULJON HÁT A MŰVÉSZETTERÁPIA!

Vannak bizonyos tényezők, amelyeket muszáj figyelembe venni a művészetterápia megkezdésekor. Ha úgy döntesz, hogy képzett művészetterapeutával ülésezel, fontos, hogy elkötelezd magad az öngondoskodás mellett, és időt szánj rá. A gyógyulás és az önismeret fejlesztése időigényes folyamat. Egy művészetterapeuta kifejezetten a te igényeidnek megfelelően fogja meghatározni a kezelés célját és a gyakorlatokat. Ahhoz, hogy a könyvben található feladatok bármelyikét önállóan gyakorolhasd, át kell gondolnod az időbeosztásodat, anyagot kell gyűjtened, helyet kell találnod az alkotáshoz, át kell adnod magad a kreativitásnak, és olyan tevékenységet kell választanod, amely összhangban áll a személyiségeddel. Én szívesen kezdem az alkotást meditációval, mert lehetővé teszi számomra, hogy a művészetre összpontosítsak.

Kellékek

A művészetterápia gyakorlásának megkezdéséhez különféle anyagokra lesz szükséged. A rajzoláshoz elengedhetetlenek a ceruzák, a színes ceruzák, az olajpasztell kréták, a szén és a színes filctollak. Festésnél a vízfestéket és az akrilfestéket részesítem előnyben, mivel gyorsan száradnak, és a nyomaik könnyen tisztíthatók. Az olajfestékeket nem ajánlom. Sokkal tovább tart a száradásuk, és mérgező adalékanyagokat is tartalmazhatnak, tisztításkor pedig oldószerekre is szükség van. Lássuk a könyvben található gyakorlatokhoz szükséges eszközök teljes listáját!

Rajzeszközök

• fekete toll

• filctollkészlet

• olajpasztell kréták

• rajzceruzák

• szén

• színes ceruzák

• textilfilcek

Festékek

• akrilfestékek

• festékszóró

• festőtollak (például akril)

• textilfestékek

• vízfestékek

Papírok

• csomagolópapír

• magazinok / fényes papír

• nagy méretű karton

• napló

• krepp-papír

• pauszpapír

• rajzlapok

Szobrászati kellékek

• alginát

• alufólia

• arc öntőformák / gipszsablonok

• bádogdoboz

• drót

• fa- vagy kartondobozok

• fényképek

• gesso alapozó spray

• gipsz

• kerámiatál

• levegőre száradó agyag

• Mod podge®

• Model magic®

• nemez

• süthető vagy levegőn száradó gyurma

• szobrászkellékek

• textilszövet

• vatelin

• vazelin

• zsinór

Egyéb

• cérna

• ecsetek

• vizespohár

• folyékony ragasztó

• hajszárító

• kalapács

• maszkolószalag

• nejlonzacskók (kicsik és nagyok)

• nyomtató

• okostelefon

• olló

• radír

• ragasztópisztoly

• ragasztóstift

• számítógép (tablet, laptop vagy asztali számítógép)

• varrógép (opcionális)

• varrótű

BIZTONSÁGOS HELY A GYÓGYULÁSHOZ

Elképesztően fontos, hogy legyen egy biztonságos hely, ahol tárt karokkal várnak bennünket a művészetterápiás üléseken. Legjobb, ha ez egy privát tér ablakokkal és természetes fénnyel, egy asztallal, ahol dolgozhatunk, és rengeteg alapanyaggal. Ha csoportmunkában gondolkodunk, az a legjobb, ha a résztvevők körbeülnek egy nagy asztalt, mert ez elősegíti a csapat kommunikációját és kohézióját. A terapeutának még kezdés előtt ki kell készítenie az anyagokat. Az eszközöket mindig az asztal közepére helyezzük, hogy mindenki könnyen elérje. Ha egyedül állsz neki a könyv gyakorlatainak, keress egy olyan helyet, ahol semmi sem zavarhatja meg a figyelmed. Segítségedre lehet, ha kiteszel egy „Ne zavarj!” táblát az ajtóra.

Ha egyedül dolgozol, azt javaslom, legalább egy ülésre azért menj el egy művészetterapeutához, hogy megbeszélhessétek a felbukkanó érzelmek és gondolatok kezelését. A terapeuta mélyebb tudással rendelkezik, így olyan dolgokat is jelezhet, amiket egyedül nehezen vennél észre. A terapeuták egy része már online ülésekre is nyitott, nemcsak személyes találkozókra.

BEMELEGÍTÉS / MENTÁLIS NYÚJTÁS

Az itt következő bemelegítő feladatok ideálisak arra, hogy megnyugodjunk, és a hosszabb feladatok előtt gyakoroljuk kicsit az önkifejezést. Vannak, akiket megrémiszt egy üres papír látványa. A bemelegítő feladatok támogatják az ellazulás folyamatát. Azt javaslom, hogy legalább egy bemelegítő feladatot tegyél a mindennapjaid részévé. Különféle gyógyító rituálék mindennapos gyakorlásával a mentális egészségedet támogató új szokásokat sajátíthatsz el.

Az érzések azonosítása

Időtartam: 10 perc

Amit nyersz: Könnyebbé válik érzéseid felismerése és kifejezése.

ESZKÖZÖK: Festőtollak, zsírkréták vagy filctollak (amit jobban szeretsz), A3-as méretű rajzlap

1. Válassz ki egy színt, amely tükrözi a mai hangulatodat.

2. Rajzolj ezzel a színnel egy kört.

3. Ebbe a körbe vonalak és formák segítségével rajzold le egy képre (esetleg több képre), hogyan érzed magad ezen a napon.

4. Adj címet az alkotásodnak.

Lélegezz a vonalak mentén!

Időtartam: 10 perc

Amit nyersz: Tudatosabban lélegzel, ami segít ellazulni.

ESZKÖZÖK: Ecset, vízfesték, A3-as méretű rajzlap, egy pohár víz

1. Nedvesítsd be az ecseted, és válassz egy színt.

2. Vegyél egy mély lélegzetet az orrodon keresztül. Tartsd vissza a lélegzeted, és illeszd az ecseted a rajzlap bal felső sarkához. Miközben kifújod a levegőt, húzz egy hullámos vonalat.

3. Térj vissza ugyanahhoz a színhez, vagy válassz egy másikat (ha új színt használsz, ne feledd kiöblíteni az ecseted). Vedd fel a színt az ecsettel. Végy egy mély levegőt, és érintsd az ecsetet a papírhoz. Kilégzés közben rajzolj egy nagy kört.

4. Válassz egy színt, de most rövidebb lélegzetekkel kell dolgoznod. Minden belégzéskor hagyj kis jeleket vagy pipákat a papírodon.

5. Válassz egy utolsó színt, és vegyél mély levegőt. Találj ki egy saját kézjegyet vagy szimbólumot, és kilégzés közben fesd fel a papírra.

ÉDESVÍZ WEBÁRUHÁZ
AKCIÓK • INFORMÁCIÓK

webaruhaz@edesviz.hu
00-36-30-781-5474
www.edesviz.hu

ÉDESVÍZ KÖNYVESBOLT
1053 BUDAPEST • MÚZEUM KRT. 23.

konyvesbolt@edesviz.hu
00-36-30-919-5314

ÉDESVÍZ KÖZÖSSÉG
ÉRDEKESSÉGEK • KÖNYVRÉSZLETEK • JÁTÉKOK

A mindennapokra!

ÉDESVÍZ KIADÓ

ÉDESVÍZ NAGYKERESKEDÉS
VISZONTELADÓINKNAK

nagyker@edesviz.hu
00-36-30-781-5474

ÉDESVÍZ + magazin
Cikkek az
EGÉSZSÉG • ÖNFEJLESZTÉS • EZOTÉRIA
témaköreiben

Érdekes információk szerzőkről és könyvekről

Keresd a www.edesvizkiado.hu címen