Nobel-díjas szerző
Dr. Elizabeth Blackburn
&
Dr. Elissa Epel

A fiatalság titka

A TELOMER-HATÁS

ÉDESVÍZ KIADÓ
BUDAPEST

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Elizabeth Blackburn, PhD & Elissa Epel, PhD / The Telomere Effect

Orion Spring an imprint of the Orion Publishing Group Ltd., UK, 2017

Fordította

Szilágyi Eszter

Szerkesztette

COOL-LAB Hungary Kft.

Copyright © Elizabeth Blackburn and Elissa Epel, 2017

Hungarian translation © Szilágyi Eszter, 2018

Hungarian edition © Édesvíz Kiadó Kft., 2018

Cover design © Édesvíz Kiadó Kft., 2018

Illustrations by Coleen Patterson of Coleen Patterson design

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

A könyvben olvasható információk csupán tájékoztató jellegűek, nem pótolják egyetlen egészségügyi probléma diagnózisát, kezelését sem. Nem helyettesíthetik a képzett egészségügyi szakemberrel folytatott konzultációt. E könyv tartalma csupán segítséget nyújt egy egészségügyi szakember által előírt észszerű és felelős kezelési programhoz. A szerző és a kiadó semmiféle felelősséget nem vállal a könyv tartalmának félreértelmezéséért vagy téves alkalmazásáért.

ÉDESVÍZ KIADÓ, BUDAPEST

Felelős kiadó Novák András igazgató

Főszerkesztő és műszaki vezető Melher Viktor

Tipográfia Alinea Kft.

Borítót készítette eyelab.dk

Elektronikus változat
Békyné Kiss Adrien

ISBN 978-963-529-817-4 (epub)

ISBN 978-963-529-818-1 (mobi)

Kedves Olvasó!

Az Édesvíz Kiadó célja megalakulása, 1989 óta, hogy útmutatást, támaszt, kihívást nyújtson azoknak, akik a tudatos önismeret és önfejlesztés egész életen át tartó útjára léptek. A Kiadó csapata azóta is minden nap azon dolgozik, hogy megtaláljuk és megjelentessük azokat a könyveket, amelyek céljai elérésében (vagy keresésében) leginkább segítik Önt.

Ahogy az élet minden területén, könyvkiadói hivatásunkban is a megújulás, az innováció az egyik legfontosabb szempont.

Elkötelezettek vagyunk a nyomtatott és az elektronikus könyvkiadásban egyaránt. Ezért használjuk ki az ebook kínálta lehetőségeket is: ezzel a XXI. századi technikával környezetkímélőbben és az Ön számára is olcsóbban tudjuk eljuttatni Önhöz azt, amit szeretne, mint a nyomtatott verzióval. Ráadásul a régi, boltokban talán már nem is kapható könyveinket digitálisan ismét megtalálhatja.

Az olvasás élménye és szeretete az Édesvíz Kiadó hitvallása: legyen az nyomtatott vagy elektronikus, megvásárolt vagy illegálisan letöltött. Lényeg, hogy az Üzenet, a Könyv eljusson Önhöz.

Ugyanakkor mire Ön ezeket a sorokat olvassa, addigra akár ezernél is több órányi munkánk és jelentős kiadásaink vannak a megjelentetésben.

Ezért hálásan megköszönjük, ha könyvünket illegális letöltés helyett megvásárolja, és ezzel hozzájárul Kiadónk fenntartásához és további könyvek kiadásához. Cserébe mi igyekszünk minden kiadványunkat egyre könnyebben és olcsóbban elérhetővé tenni az Ön számára.

Szívesen fogadunk minden visszajelzést, amelyet megfontolva még többet tehetünk azért, hogy Ön, kedves Olvasó, elégedett legyen Kiadónkkal és könyveinkkel.

Köszönjük együttműködését!

Jó olvasást kíván:

Novák András

alapító tulajdonos

Kapcsolat:

szerkesztoseg@edesviz.hu

www.edesviz.hu

Tartalomjegyzék

A szerzők előszava

Bevezetés: Mese a két telomerről

I. RÉSZ

ÚT A FIATALSÁG FELÉ

1. fejezet: Az idő előtti sejtöregedés

2. fejezet: A hosszú telomerek ereje

3. fejezet: Enzimek, amelyek újratöltik a telomereket

Megújító tippek: Útmutató

II. RÉSZ

SEJTJEID HALLGATNAK A GONDOLATAIDRA

Teszt: Hogyan reagálsz a stresszre?

4. fejezet: Hogyan hat a stressz a sejtjeinkre?

5. fejezet: Negatív kontra rugalmas gondolkodás

Teszt: Hogyan befolyásolja a személyiséged a stresszreakcióidat?

6. fejezet: Amikor a kék szürkévé válik – Depresszió és szorongás

Megújító mestertippek: A stresszcsökkentő technikák növelik a telomerek életkorát

III. RÉSZ

SEGÍTS A TESTEDNEK, HOGY MEGVÉDHESSE SEJTJEIT!

Teszt: Milyen állapotban vannak a telomerjeid?

7. fejezet: Mennyi mozgás elegendő?

8. fejezet: A kimerültségtől a regenerálódásig

9. fejezet: Az egészséges anyagcsere

10. fejezet: Helyes táplálkozással az egészséges sejtekért

Megújító mestertippek: Tudományon alapuló ajánlások a sikerhez

IV. RÉSZ

A KÖRNYEZET ÉS A TELOMEREK

11. fejezet: Helyek és arcok

12. fejezet: Sejtöregedés az anyaméhben

13. fejezet: Hogyan formálják az első éveink a telomerjeinket?

Konklúzió: Sejtjeink öröksége

A telomer-kiáltvány

Köszönetnyilvánítás

Tájékoztató a laboratóriumi telomertesztekről

Jegyzetek

A szerzőkről

A szerzők előszava

Százhuszonkét évével Jeanne Calment volt az egyik leghosszabb ideig élő nő. Nyolcvanöt éves korában kezdett vívni, és még akkor is kerékpározott, amikor az életkora három számjegyűvé változott.[1] Amikor betöltötte a százat, körbesétált szülővárosában, a franciaországi Arles-ban, hogy köszönetet mondjon azoknak az embereknek, akik felköszöntötték a születésnapján.[2] Calment olyan életet élvezhetett, amilyenre mindannyian vágyunk: egészen az utolsó pillanatáig egészséges maradt. Az öregedés és a halál az élet természetes velejárója, az azonban, hogy hogyan élünk a halálunkig, csak rajtunk múlik. Most és az utolsó éveinkben egyaránt élhetnénk jobb és teljesebb életet.

A telomerek viszonylag új tudományterületének kutatói olyan felfedezéseket tettek, amelyek segítségével elérhetjük ezt a célt. E felfedezések alkalmazása segíthet csökkenteni a krónikus betegségek számát, és erősítheti jó közérzetünket. Azért írtuk ezt a könyvet, hogy az olvasóink is tudomást szerezzenek ezekről a fontos információkról.

Ez a kötet egészen új szempontból közelíti meg az öregedést. Az egyik, manapság uralkodó tudományos nézet szerint az öregedést az okozza, hogy sejtjeink DNS-e súlyosan károsodik, ami elöregíti a sejteket, és gátolja működésüket. De melyik DNS károsodik? És miért? Mindezt még nem tudjuk pontosan, a jelek szerint azonban a telomerek a fő bűnösök.

A betegségek egészen világosan értelmezhetők, hiszen különböző szerveket, illetve a test különböző részeit támadják meg. Az új tudományos és klinikai felfedezéseknek köszönhetően két egészen új elmélet kristályosodott ki. A test egészében jelen lévő telomerek az évek múlásával egyre rövidülnek, és ez az alapvető mechanizmus járul hozzá a legtöbb, öregedéssel járó betegséghez. A telomerek adnak magyarázatot arra, miért nem regenerálódnak a testszövetek (ennek a jelenségnek a neve replikatív szeneszcencia). A sejtek diszfunkcionalitásának és korai elpusztulásának természetesen más okai is vannak, és más tényezők is hozzájárulnak az ember öregedéséhez. A telomerek kopása azonban egyértelmű és korai kiváltó oka az öregedés folyamatának. És ami még izgalmasabb, ez a kopás lelassítható vagy akár vissza is fordítható.

Könyvünkbe a telomerkutatásról szóló cikkeket is beépítettük, és úgy foglaltuk őket össze, hogy mondanivalójukat az átlagos olvasók is megértsék. Korábban ezekről a dolgokról csak tudományos folyóiratok cikkeiben olvashattunk, egészen apró részletekbe menően. Ennek a tudásnak a leegyszerűsítése és laikus nyelvezetre való lefordítása hatalmas kihívás és egyben lehetőség is volt számunkra. Nem mutathattunk be minden elméletet, öregedési folyamatot és témát egészen aprólékosan, minden tudományos részletet érintve. És az összes állítást, illetve azok cáfolatát sem ismertethettük. Ezek a részletek azonban fellelhetők a tudományos folyóiratokban, amelyekben eredetileg publikálták őket. Arra biztatjuk a lelkes olvasókat, hogy fedezzék fel azt a hatalmas tudásanyagot, amelynek nem minden része fért bele ebbe a könyvbe. Egy összefoglaló cikket is írtunk, mely a telomerbiológia legfrissebb kutatásait foglalja össze. A cikk a szakértők által lektorált tudományos folyóiratban, a Science-ben jelent meg, és iránymutatást adhat a molekuláris szintű mechanizmusok megértéséhez.[3]

A tudományos munka csapatjáték. Mi kiváltságos helyzetben voltunk, hiszen a legkülönbözőbb tudományágakban jártas munkatársakkal közös kutatásokban vehettünk részt. Lehetőségünk nyílt arra, hogy a világ legkülönbözőbb tájain tevékenykedő kutatócsapatoktól tanuljunk. Az emberi öregedés egy olyan kirakós játék, amelyet rengeteg darabka alkot. Néhány évtized alatt az új információk mindegyike egy-egy külön kis darabot adott a nagy egészhez. A telomerek megértése segített minket abban, hogy összerakjuk a kirakós darabjait, és megértsük, hogyan okoznak az elöregedett sejtek különböző betegségeket. A legvégén kapott kép olyan lenyűgözőnek és hasznosnak bizonyult, hogy úgy éreztük, feltétlenül meg kell osztanunk a nagyközönséggel. Ma már hatalmas rálátással rendelkezünk arról, hogyan őrizhetjük meg telomerjeink állapotát a legapróbb sejtekben és a nagyobb közösségekben, azaz az egyén és a társadalmak életében is. Ebben a könyvben szeretnénk megosztani az olvasókkal a telomerek biológiájának alapjait, hogy milyen összefüggésben állnak a betegségekkel és az egészséggel, és miért gondoljuk azt, hogy még a családokra és a tágabb közösségekre is hatást gyakorolnak. Miközben összeillesztettük a kirakós darabkáit, és megvilágosodtunk arra vonatkozóan, milyen hatással rendelkeznek a telomerek, óriási felismerésre jutottunk, melyet a könyv utolsó fejezetében osztunk meg az olvasóinkkal.

A másik oka e könyv megírásának az volt, hogy segítsünk kiküszöbölni a lehetséges kockázatokat. A telomerek és az öregedés kapcsolata iránt egyre nő az érdeklődés, de sajnos a sok helyes, megfelelő tájékoztatás mellett számtalan félrevezető információval is találkozhatunk a témában. Egyesek például azt állítják, hogy bizonyos krémek és táplálékkiegészítők meghosszabbítják a telomereket, és megnövelik az élettartamukat. Ez a folyamat – már ha tényleg igaz – növelheti a rák kialakulásának kockázatát, illetve más súlyos betegségekhez vezethet. Még hosszabb és még több tanulmányra lenne szükség ahhoz, hogy feltérképezzük ezeket a komoly kockázatokat. Ám vannak más, kockázatmentes módjai is sejtjeink életének meghosszabbításának, amelyeket ebben a könyvben össze is gyűjtöttünk. Azonnali megoldást nem kínálunk, de olyan speciális, kutatásokkal alátámasztott nézeteket, amelyek egészséges, hosszú és boldog hátralévő életet ígérnek, igen. Elképzelhető, hogy ezek közül néhány ismerősnek tűnik majd az olvasóknak. A mögöttes magyarázatok mélyebb megértése megváltoztathatja a szemléletüket és a mindennapjaikat.

Szeretnénk, ha az olvasók tisztában lennének azzal, hogy egyikünknek sem fűződik anyagi érdeke olyan cégekhez, amelyek telomerekre ható termékeket forgalmaznak, vagy amelyek telomerteszteket végeznek. Egyszerűen szerettük volna összefoglalni mai tudásunk legjavát, és elérhetővé tenni mindazok számára, akik hasznosnak találják. A felhasznált tanulmányok hatalmas áttörést jelentenek az öregedés és a fiatalság megértésében. Szeretnénk köszönetet mondani mindazoknak, akik hozzájárultak a kutatásokhoz, és lehetővé tették, amit elértünk.

A bevezetésben olvasható tanulságos história kivételével a könyv többi története mind létező emberek valódi tapasztalatairól szól. Hálásak vagyunk azoknak, akik megosztották velünk a történeteiket. Anonimitásuk védelmében néhány történetben megváltoztattuk a neveket és az azonosítást megkönnyítő részleteket.

Reméljük, olvasóink saját maguk és családjuk szempontjából is hasznosnak találják majd ezt a könyvet, és a maguk javára fordítják a lenyűgöző felfedezéseket.

BEVEZETÉS

Mese a két telomerről

Hűvös szombat reggel San Franciscóban. Két nő ül egy kávézó teraszán, forró kávét kortyolgatva. Két barátnő, akiknek ez jelenti a kikapcsolódást, az elszakadást az otthonuktól, a családjuktól, a munkájuktól és a tennivalók soha véget nem érő listájától.

Kara arról mesél, mennyire fáradt. Hogy mindig fáradt. Az sem javít a helyzetén, hogy minden betegséget elkap, ami csak felüti a fejét az irodában, és a nátha minden alkalommal szörnyű fertőzéssé alakul. És az sem, hogy az exférje mindig „elfelejti”, mikor kéne mennie a gyerekekért, a kibírhatatlan főnöke pedig a befektetési cégnél folyton leszúrja, ráadásul a többi kolléga előtt. Amikor este lefekszik az ágyába, a szíve néha hevesen zakatol. Csak pár másodpercig tart az egész, Kara mégis sokáig fent marad utána, mert aggódik. Talán csak a stressz, gondolja ilyenkor magában. Túl fiatal vagyok még ahhoz, hogy szívproblémáim legyenek. Vagy mégsem?

– Nem igazság – mondja most Lisának. – Ugyanannyi idősek vagyunk, de én sokkal öregebbnek nézek ki.

Igaza van. A reggeli fényben elgyötörtnek látszik az arca. Amikor a reggeli kávéjáért nyúl, óvatosan, lassan mozog, mintha a nyaka és a válla is fájna.

Vele ellentétben Lisa tele van élettel. A szeme és a bőre is ragyog. Az a típus, akinek több mint elegendő energiája van a napi feladatok elvégzéséhez. Jól érzi magát a bőrében. Nem sokat törődik a korával, kivéve, hogy ma már bölcsebben gondolkodik az életről, mint régebben.

Amikor egymás mellett ülnek, azt gondolnánk, hogy Lisa jóval fiatalabb, mint a barátnője. És ha be tudnánk lesni a bőrük alá, azt látnánk, hogy a különbség jóval nagyobb, mint kívülről látszik. Ha csak az éveket nézzük, a két nő egyforma korú, biológiai szempontból azonban Kara évtizedekkel idősebb.

Vajon mi lehet Lisa titka? Drága fiatalító krémeket használ? Vagy lézerkezelésekre jár egy bőrgyógyászhoz? Jók a génjei? Nehézségektől mentes az élete?

Egyik sem. A stressz Lisa életében is jelen van. Két évvel ezelőtt elveszítette a férjét egy autóbalesetben, és most, akárcsak Kara, egyedülálló anyaként éli az életét. A pénzben sem dúskál, és úgy tűnik, hogy az a technológiai startup cég, amelynél dolgozik, három hónap múlva lehúzza a rolót.

Akkor hát mi történik? Miért öregszik ez a két nő ennyire eltérő tempóban?

A válasz egyszerű, és azokhoz a sejten belüli folyamatokhoz van köze, amelyek minden nő sejtjeiben lezajlanak. Kara sejtjei túl korán kezdtek el öregedni. Az asszony idősebbnek látszik a koránál, és jó úton halad az életkorral összefüggő betegségek és panaszok felé. Lisa sejtjei ezzel szemben megújítják önmagukat, amitől a nő fiatalabbnak is érzi magát.

MIÉRT NEM EGYFORMÁN ÖREGSZENEK AZ EMBEREK?

Miért nem egyformán öregszenek az emberek? Miért briliáns egyesek elméje, és miért energikusak még időskorukban is, miközben mások már fiatalként is betegesek, kimerültek és fásultak? Ezt a különbséget láthatjuk az 1. ábrán.

1. ábra: Egészséges és beteg életévek. Várható egészséges életidőnk egyenlő az egészségben töltött évek számával. A várható beteg életidő azoknak az éveknek a számát jelenti, melyeket az életminőségünket erősen befolyásoló betegségek jellemeznek. Bár elképzelhető, hogy Kara és Lisa is megérik a százéves kort, életük második felében drámai különbség lesz kettejük életminőségében.

Nézzük meg az ábra felső, fehér sávját, amely Kara várható egészséges életéveit mutatja, amelyekben egészségesen, betegségek nélkül fog élni. Ötvenes éveinek elején a fehér sáv szürkére, majd a hetvenes éveiben feketére változik. Akkor egy egészen más életszakaszba lép: a betegségek életszakaszába.

Ezeket az éveit az öregedéssel járó betegségek fogják meghatározni, mint amilyenek a kardiovaszkuláris betegségek, az artritisz, a legyengült immunrendszer, a diabétesz, a rák, a tüdőbetegség és még sok más probléma. A bőre és a haja is öregebbnek fog tűnni. A legrosszabb az egészben az, hogy amint elér egy bizonyos kort, már nem áll meg egy betegségnél. Az úgynevezett multimorbiditás azt jelenti, hogy a betegségek egyszerre jelennek meg. Karának tehát nemcsak az immunrendszere legyengülésével, hanem ízületi gyulladással és a szívbetegségek korai jeleivel is szembe kell majd néznie. Néhány embernél az öregkori betegségek felgyorsítják az élet végének eljövetelét. Másoknál az élet megy tovább, de az már kevésbé izgalmas, kevésbé aktív élet. Az ő éveiket a betegség, a kimerültség és a rossz közérzet fogja meghatározni.

Ötvenévesen Karának még tökéletes egészségnek kellene örvendenie. Az ábra azonban azt mutatja, hogy ő már ilyen fiatalon át fog lépni a betegségekkel teli éveibe. Kara azt mondaná erre: elkezd öregedni.

Lisáé egy egészen más történet.

Ötvenévesen még mindig kiváló egészségnek örvend majd. Idővel ő is öregedni kezd, de sokáig élvezi majd egészséges éveit. Egészen nyolcvanéves koráig jól fogja magát érezni a bőrében – nagyjából ez az a kor, amikor a gerontológusok „öregnek” nevezik az embert. Akkor már érezhetően nehezebb lesz fenntartania azt az életmódot, amit korábban megszokott. Lisánál is megjelennek majd a betegségek, de ez csak néhány évet fog jelenteni hosszú, produktív életének vége felé. Lisa és Kara nem valós személy, csak azért találtuk ki őket, hogy rávilágítsunk egy problémára, történetük azonban valós kérdéseket vet fel.

Mi az oka annak, hogy egyesek tökéletes egészségnek örvendenek, míg mások szenvednek, mert betegség kínozza őket? Te tudod, hogy mi fog veled történni?

Miért nem öregszünk egyformán? Az emberek több ezer éve ismételgetik ezt a kérdést, valószínűleg azóta, hogy képesek számolni az éveket, és összehasonlítgatják magukat a szomszédaikkal.

Az egyik szélsőséges válasz szerint az öregedés folyamatát a génjeink határozzák meg, tehát a dolog nem rajtunk múlik. Az ókori görög mitológiában ez az elképzelés a sors istennőinek mítoszában öltött formát. Eszerint a születést követő néhány napban három istennő száll le az újszülöttekhez. Az első fonalat fon, a második kimér egy adott hosszúságot, a harmadik pedig elvágja a fonalat. Az ember élete olyan hosszú lesz, amilyen hosszú a fonál. Amint az istennők elvégzik a munkájukat, a végzetünk megpecsételődött.

Ez az elmélet ma is él, annyi különbséggel, hogy már tudományosan is alátámasztották. A legújabb verziója szerint egészségünket leginkább a génjeink határozzák meg. Bár ma már nem hisszük, hogy sorsistennők repkednek a bölcsőnk körül, genetikai kódunk a születésünk előtt meghatározza a szívbetegségek és a rák kockázatát és várható életkorunkat.

Anélkül, hogy tudatosítanák magukban, néhányan meg vannak győződve arról, hogy egyedül a természet határozza meg az öregedés tempóját. Ha meg kellene magyarázniuk, miért öregszik gyorsabban Kara, mint a barátnője, efféléket mondanának:

„Valószínűleg már a szülei is szívbetegségekkel és ízületi problémákkal küzdöttek.”

„Minden a DNS-en múlik.”

„Rossz géneket örökölt.”

Természetesen nem csak a „génjeinkben a végzetünk” elmélet létezik. Sokan belátták, hogy egészségünk minőségét az életmódunk határozza meg. Azt hihetnénk, hogy ez egy modern elmélet, pedig már nagyon régóta létezik. Egy ősi kínai történet egy hollófekete hajú hadvezérről mesél, aki veszélyes küldetést kapott hazája határán túl. Mivel rettegett attól, hogy elkapják és megölik a határnál, egy reggel arra kelt, hogy csodaszép fekete haja az éjszaka kifehéredett. Nemcsak idő előtt, de nagyon rövid idő, egyetlen éjjel leforgása alatt megöregedett. Ahogyan ez a 2500 éves történet mutatja, a stressz is kiválthat idő előtti öregedést. (A történet happy enddel végződik: ősz haja miatt senki sem ismerte fel a hadvezért, észrevétlenül jutott át a határon.

Egyre többen gondolják azt, hogy a táplálkozás sokkal fontosabb, mint a gének. Nem az számít, milyen adottságokkal születünk, hanem az, hogy milyenek a szokásaink. Ezek az emberek ilyesmit fűznének hozzá Kara korai öregedéséhez:

„Túl sok szénhidrátot fogyaszt.”

„Öregségére mindenkinek olyan lesz az arca, amilyet megérdemel.”

„Többet kellene mozognia.”

„Valószínűleg valamilyen mély, feldolgozatlan pszichés traumát hordoz magában.”

Most nézzük meg újra, mivel magyarázzák e két nézet képviselői Kara idő előtti, felgyorsult öregedését. A természet híveinek magyarázata fatalistának tűnik. Legyen szó jóról vagy rosszról, a jövőnk bele van égetve a kromoszómáinkba. Az életmódpártiak abban reménykednek, hogy az idő előtti öregedés elkerülhető. Álláspontjuk ugyanakkor ítélkező. Elméletük azt sugallja, hogy ha Kara gyorsan öregszik, az az ő hibája.

Vajon kiknek van igazuk? A természet- vagy az életmódpártiaknak? A géneknek tulajdonítható az idő előtti öregedés, vagy a környezeti hatásoknak? Tulajdonképpen mind a kettőnek, és együttesen számítanak. Kara és Lisa öregedésének valódi különbsége a gének, a társadalmi kapcsolatok, a környezet és az életmód közötti komplex kapcsolaton múlik, azaz mindkét tényező egyaránt fontos, legfőképpen pedig az, hogy mi hogyan reagálunk rájuk. Minden ember sajátos, egyedi génállománnyal jön a világra, az életmódunk azonban befolyásolhatja, hogyan fejeződnek ki a génjeink. Bizonyos esetekben az életmódunk pozitív és negatív irányba is terelheti génjeink működését. Az elhízás kutatója, George Bray így fogalmazott: „A gének golyót töltenek a fegyverbe, a környezet pedig meghúzza a ravaszt.”[1] Bray szavai nemcsak az elhízással, hanem számos egyéb egészségi problémával kapcsolatosan is helytállók.

Hamarosan bebizonyítjuk neked, hogy egészen másképp is gondolkodhatsz az egészségedről. Egészen a sejtek szintjéig megvizsgáljuk majd az egészséget, hogy megmutassuk, hogyan is játszódik le az idő előtti sejtöregedés, és milyen pusztításokat végez a testedben. Azt is eláruljuk, hogyan előzheted meg vagy fordíthatod vissza ezt a folyamatot. Ehhez egészen a mélybe hatolunk, a sejtek genetikai szívéhez, a kromoszómákhoz. Itt találhatók a telomerek is, a nem kódoló DNS ismétlődő szakaszai, melyek a kromoszómák végén helyezkednek el. A telomerek, amelyek minden sejtosztódáskor rövidülnek kicsit, attól függően, milyen gyorsan használódnak el, meghatározzák, milyen gyorsan öregednek és pusztulnak el a sejtjeink. Saját kutatásaink és a világ más laboratóriumaiban tett felfedezések szerint azonban kromoszómáink vége meghosszabbítható, aminek következtében az öregedés dinamikus folyamata felgyorsítható vagy lelassítható, sőt bizonyos mértékben vissza is fordítható. Az öregedésnek nem feltétlenül kell csúszós lejtőnek lennie, melynek a végén betegség és pusztulás vár ránk. Mindannyian megöregszünk, azt azonban, hogy hogyan tesszük, a sejtjeink egészsége határozza meg.

2. ábra: Telomerek a kromoszómák végén. A kromoszómákat alkotó DNS-szálak végén lévő rész egy védőfunkciót ellátó, protein alkotta tok. Az ábrán ezeket a részeket világosabb színnel jelöltük a kromoszóma végén. A telomereket nem méretarányosan jelenítettük meg, a valóságban kisebbek, mint a DNS egészének tízezred része. Apró, de elengedhetetlenül fontos részét képezik a kromoszómának.

Egyikünk (Liz) molekuláris biológus, másikunk (Elissa) pedig egészségpszichológus. Liz teljes munkásságát a telomereknek szentelte, kutatásai pedig lehetővé tették, hogy egy egészen újfajta tudományos elmélet szülessen. Elissa egész életében a pszichológiai stresszt tanulmányozta. Megfigyelte a stressz viselkedésre, testre és egészségre gyakorolt káros hatásait, és kiderítette, hogyan küszöbölhetők ki ezek a hatások. Tizenöt évvel ezelőtt egyesítettük az erőinket, és a tanulmányok, amelyeket együtt alkottunk, egészen új irányba terelték az emberi elme és test kapcsolatának vizsgálatát.

A magunk és a tudományos közösség legnagyobb meglepetésére azt találtuk, hogy a telomerek nemcsak egyszerűen végrehajtják a parancsainkat, hanem bizonyos fokig hallgatnak is ránk. Magukba szívják azokat az instrukciókat, amelyeket adunk nekik. Az életmódunk azt a parancsot adhatja a telomerjeinknek, hogy gyorsítsák fel a sejtek öregedésének folyamatát, de akár az ellenkezőjét is tehetik. Az, hogy mit eszünk, hogyan reagálunk az érzelmi kihívásokra, milyen gyakran mozgunk, gyermekkorunkban mennyi stressz ért minket, és mennyire biztonságos a közeg, amelyben élünk, nagymértékben meghatározza a telomerjeinket, és megelőzheti a sejtszinten történő idő előtti öregedést. Röviden összefoglalva, a hosszú élet titka egyszerűen az, hogy elősegítjük a sejtek egészséges megújulását.

MILYEN AZ EGÉSZSÉGES SEJTMEGÚJULÁS, ÉS MIÉRT VAN RÁ SZÜKSÉGÜNK?

Leonard Hayflick biológus 1961-ben felfedezte, hogy az átlagos emberi sejtek meghatározott számú alkalommal osztódnak, mielőtt elpusztulnak. A sejtek önmaguk másolásával szaporodnak (mitózis). Hayflick kísérletében az emberi sejtek vékony, átlátszó rétegekben helyezkedtek el a lombikokban, amelyek megtöltötték a biológus laborját, és gyorsan másolták önmagukat. Mivel gyors tempóban sokszorozódtak, Hayflicknek egyre több lombikra volt szüksége ahhoz, hogy helyet biztosítson az egyre növekvő sejtkultúráknak. Az első időszakban a sejtek olyan gyorsan osztódtak, hogy lehetetlen volt megmenteni valamennyi kultúrát, máskülönben, mesélte Hayflick, a sok üvegcse őt és az asszisztenseit is kiszorította volna a laboratóriumból és az épületből. Hayflick a sejtosztódás e fiatalkori szakaszát „bőséges növekedésnek” (luxuriant growth) nevezte. Bizonyos idő elteltével a reprodukálódás megállt, mintha a sejtek elfáradtak volna. A legtovább osztódó sejtek nagyjából ötven sejtosztódásra voltak képesek, a többség azonban ennél sokkal kevesebbre. Az elfáradt sejtek elértek egy olyan állapotot, amelyet a biológus öregedésnek nevezett. Még mindig éltek, de felhagytak az osztódással, ráadásul hosszú időre. Ezt a pontot Hayflick határnak nevezte el (Hayflick-határ), és az emberi sejtek osztódásának természetes határát jelöli, valamint azt a pontot, amikor a telomerek elérik a kritikus hosszt.

Vajon minden sejtünk eléri a Hayflick-határt? Szerencsére nem. A testünkben olyan sejtek is találhatók, amelyek megújulnak – idetartoznak az immunsejtek, a csontsejtek, a belek, a tüdő és a máj, a bőr, a haj és a hasnyálmirigy sejtjei, valamint azok a sejtek, amelyek a kardiovaszkuláris rendszerünket alkotják. Ezeknek a sejteknek újra és újra meg kell újulniuk, hogy megőrizzék testünk egészségét. A megújuló sejtek között olyan normál típusúak is vannak, amelyek képesek az osztódásra, mint például az immunsejtek és az elődsejtek. Ezek még hosszabb ideig tudnak osztódni. Azok a sejtek, amelyek korlátlanul, addig képesek az osztódásra, amíg egészségesek, az őssejtek. És bár Hayflick laborjában a sejtek osztódása megszűnt egy bizonyos határt elérve, a sejteket nem minden esetben korlátozza ez a határ, mert rendelkeznek telomerázzal – erről az 1. fejezetben olvashatsz majd bővebben. Az őssejtek, amennyiben egészségesek, elegendő telomerázzal rendelkeznek ahhoz, hogy egész életünkben képesek legyenek az osztódásra. A sejtek újratöltése – amit Hayflick bőséges növekedésnek nevezett – az egyik oka annak, hogy Lisa bőre olyan ragyogó. Ez áll a hátterében annak is, hogy a nőnek tökéletesen működnek az ízületei, és tele tudja szívni a tüdejét a part felől érkező friss, hűs levegővel. Az új sejtek folyamatosan megújítják a test szöveteit és szerveit. A sejtek megújulása tart minket fiatalon.

Bizonyos szempontból kifejezetten jó, hogy a sejtek nem osztódnak tovább. Ha nem ér véget a sokszorozódásuk, rák alakul ki a szervezetben. Az elöregedett sejtek nem ártalmatlanok. Fáradtak és zavarodottak. Zavaros jeleket kapnak, és nem megfelelő üzeneteket küldenek a többi sejtnek. Nem tudják olyan jól végezni a munkájukat, mint annak idején tették. Elfáradtak. Véget ért a bőséges növekedés időszaka, legalábbis számukra. Ez pedig komoly egészségi következményekkel jár. Ha túl sok sejtünk öregszik el, a szöveteink is elkezdenek öregedni. Ha például túl sok elöregedett sejt található az ereink falában, az artériák merevebbek lesznek, és hajlamosabbá válunk a szívinfarktusra. Ha a vérben lévő és fertőzéseket legyőző immunsejtek nem képesek felismerni a vírusokat, mert elöregedtek, sokkal fogékonyabbak leszünk a fertőzésekre, például az influenzára és a tüdőgyulladásra. Az elöregedett sejtek beengedik szervezetünkbe a gyulladáskeltő anyagokat, amelyek érzékenyebbé tesznek minket a fájdalmakkal és a krónikus betegségekkel szemben. Végül az elöregedett sejtek közül sokra nem vár más, mint pusztulás.

És elkezdődnek életünk beteg évei.

Számos egészséges emberi sejt addig képes az ismétlődő osztódásra, amíg a telomerjei (és más fontos építőkövei, mint például a proteinek) megfelelően működnek. Ezt követően a sejtek elkezdenek elöregedni. Egyes esetekben az elöregedés még a rendkívüli őssejtekkel is megtörténhet. A sejtosztódás határa az egyik oka annak, amiért az ember várható egészséges élettartama a hetvenes és nyolcvanas éveit elérve drasztikusan rövidülni kezd, annak ellenére, hogy sokan ennél jóval tovább élnek egészséges életet. A hosszú várható egészséges élettartam és a nyolcvan-száz év elérése néhányunk és sok gyermekünk számára is elérhető közelségben van.[2] A világon háromszázezer századik évét betöltött ember él, és a számuk folyamatosan nő. Még nagyobb azoknak a száma, akik megérik a kilencvenéves vagy magasabb kort. A jelenlegi trendek alapján az Egyesült Királyságban mostanában születő gyermekek több mint egyharmada meg fogja érni a száz évet.[3] Vajon a száz évből hányat fognak megkeseríteni a betegségek? Ha megértjük a sejtek megújulásának befolyását, az ízületeink olajozottan fognak mozogni, a tüdőnk könnyedén veszi majd a levegőt, az immunsejtjeink hatékonyan győzik le a fertőzéseket, a szívünk rendületlenül pumpálja a vért mind a négy kamrájába, az elménk pedig öregkorunkra is éles marad.

3. ábra: Az öregedés és a betegségek. A kor majdnem a legfontosabb tényező a krónikus betegségek kialakulásánál. Ez a grafikon azt mutatja, milyen gyakoriak a halálesetek a 65. életévet vagy annál idősebb kort elérve a négy leggyakoribb betegségre (szívbetegségek, rák, légzőszervi betegségek, stroke és egyéb cerebrovaszkuláris betegségek) vetítve. A krónikus betegségek következtében a halálozási arány növekedésnek indul negyven-, és drámaian növekedni kezd hatvanéves kor felett. (Forrás: http://www.cdc.gov/injury/wisqars/leadingCauses.html)

A sejtek néha nem mennek végig annyi osztódáson, amennyin kellene. Néha korábban felhagynak az osztódással, és idő előtt belesüllyednek az öreg, fáradt állapotba. Ha erre sor kerül, nem érjük meg a nyolcvan vagy a kilencven évet, mert a sejtjeink idő előtti öregedésnek indulnak. Idő előtt öregednek a sejtjei Karának is, akinek élettartam-grafikonja korán sötét színűvé változik.

A kronológiai életkor határozza meg leginkább, mikor betegszünk meg, és ez általában tükrözi a biológiai korunkat.

A fejezet elején azt a kérdést tettük fel: Miért nem egyformán öregszenek az emberek? Az egyik válasz tehát a sejtek öregedésében rejlik. Most azt a kérdést tesszük fel: Mi okozza a sejtek idő előtti öregedését?

Hogy megválaszolhassuk ezt a kérdést, a cipőfűzőre kell gondolnunk.

MI A TELOMEREK SZEREPE ABBAN, HOGY IDŐSNEK ÉREZZÜK-E MAGUNKAT?

Biztos láttál már a cipőfűzőkön műanyag védőkupakokat, amelyeket azért tesznek a fűző végeire, hogy ne rojtosodjanak ki. Képzeld azt, hogy a cipőfűzők a kromoszómáid, vagyis azok a sejtjeidben lévő szerkezetek, amelyek a genetikai információidat tárolják. A telomerek, amelyek DNS-egységekben, azaz bázispárokban mérhetők, olyanok, mint a cipőfűzősapkák. Kis kupakot formálnak a kromoszómák végén, és megakadályozzák, hogy a kromoszómaszálak összetapadjanak. Ezek az öregedés elleni védőkupakok. A telomerek azonban az évek során egyre rövidülnek.

A következő táblázat a telomerek hosszának életkorral összefüggő csökkenését mutatja.

Amikor a cipőfűző vége elhasználódik, a fűző használhatatlanná válik, és nagy valószínűséggel kidobjuk. Valami hasonló történik a sejtjeinkkel is. Ha a telomerek túlságosan megrövidülnek, a sejt sem osztódik többé. De nem csak a telomerek járulnak hozzá egy sejt elöregedéséhez. Más stresszforrások is szerepet játszanak benne, amelyeket még nem értünk igazán. A telomerek lerövidülése fontos oka az emberi sejtek elöregedésének, olyan mechanizmus, melyet a Hayflick-határ befolyásol.

Életkor

A telomerek hossza (bázispárokban)

Újszülött

10 000 bázispár

35 éves

7500 bázispár

65 éves

4800 bázispár

A génjeink meghatározzák a telomerjeinket, mind a hosszúságukat, mind azt, hogy milyen gyorsan rövidülnek. Van azonban egy csodálatos hírünk, amit a kutatásaink és a világ más tájain végzett kutatások is alátámasztanak, méghozzá az, hogy mi magunk is befolyásolhatjuk, milyen rövidek vagy hosszúak – milyen erősek – a telomerjeink.

Például:

■ Néhányan erős fenyegetettséget éreznek a nehéz élethelyzetekben, ami hozzájárul a telomerek megrövidüléséhez. Változtassuk meg a szemléletmódunkat, és tekintsünk pozitívan ezekre a helyzetekre!

■ Léteznek testet és elmét egyaránt megnyugtató technikák, mint a meditáció vagy a csikung, amelyek csökkentik a stresszt és növelik a telomerázok mennyiségét – ezek azok az enzimek, amelyek újratöltik a telomereket.

■ A kardiovaszkuláris egészséget elősegítő gyakorlatok nagyszerűen hatnak a telomerekre. A könyvben bemutatunk két egyszerű testedzést, melyek bizonyítottan növelik a telomerek élethosszát. Ezeket a mozgásprogramokat bárki gyakorolhatja, fittségi szinttől függetlenül.

■ A telomerek ki nem állhatják a feldolgozott ételeket, például a hot dogot. A friss alapanyagok azonban kifejezetten jót tesznek nekik.

■ Azok a lakóközösségek, ahol alacsony a szociális kohézió – vagyis az emberek nem bíznak meg egymásban –, nem tesznek jót a telomereknek. Ez független attól, hogy milyen gazdag környékről van szó.

■ Azoknak a gyerekeknek, akikkel több negatív esemény is történt, rövidebbek a telomerjeik. Ha kiemeljük a gyerekeket az elhanyagoló környezetből (mint amilyenek a hírhedt romániai árvaházak voltak), az helyrehozhatja az okozott károk egy részét.

■ A szülők petesejtjének és hímivarsejtjének kromoszómáin lévő telomerek közvetlenül a fejlődő embrió testébe kerülnek. Figyelemre méltó, hogy ez azt jelenti: ha a szüleinknek kemény életük volt, és emitt megrövidültek a telomerjeik, nekünk is ezeket a rövid telomereket adták tovább. Ha azt gondolod, hogy veled is ez történhetett, ne ess pánikba! A telomerek nemcsak megrövidülni képesek, hanem megújulni is. Mindig tehetsz lépéseket a telomerjeid megerősítése érdekében. Ez azt is jelenti, hogy a saját életünkben hozott döntéseink a következő generációk sejtjeit is pozitívan befolyásolhatják.

HOZZ OLYAN DÖNTÉSEKET, AMELYEK POZITÍVAN HATNAK A TELOMERJEIDRE!

Amikor eszedbe jut az egészséges életmód, talán nagyot sóhajtasz, mert máris magad előtt látsz egy hosszú listát a rád váró teendőkről. Szép számmal akadnak olyanok, akik a tetteik és a telomerjeik állapota közti kapcsolatot felismerve hajlandók a hosszú távon ható változásokra. Amikor én (Liz) reggelente az irodám felé sétálok, néha megállítanak az emberek, és azt mondják: „Biciklivel megyek dolgozni, hogy hosszúak maradjanak a telomerjeim.” Vagy így szólnak: „Nem iszom többé cukros üdítőt. Nem bírtam elviselni a gondolatot, hogy károsítom a telomerjeimet.”

MI VÁR RÁNK?

Vajon a kutatásaink azt mutatták ki, hogy ha védjük a telomerjeinket, száz évig is elélhetünk, kilencvennégy évesen lefuthatjuk a maratont, vagy távol maradnak tőlünk a ráncok? Hát nem. Minden ember sejtjei megöregszenek, és mind meg fogunk halni. De képzeld el, hogy az autópályán vezetsz. Vannak gyors és lassú sávok, és vannak sávok a kettő között is. Vezethetünk a gyors sávban a betegségekkel teli évek felé száguldva, vagy haladhatunk a lassabb sávban is, hogy gyönyörködhessünk a mellettünk elfutó tájban, élvezhessük a zenét vagy az autóban ülő társaságot. És természetesen élvezhessük jó egészségünket.

Bár bizonyos időközönként a gyorsabb sávban haladunk, amivel felgyorsítjuk sejtjeink idő előtti öregedését, váltogathatjuk a sávokat. A következő oldalakon eláruljuk majd, hogyan. A könyv első felében részletesebben is elmagyarázzuk a sejtek idő előtti elöregedésének veszélyeit és azt, miért jelentenek titkos fegyvert ez ellen az egészséges telomerek. A telomeráz felfedezéséről is mesélünk majd neked, vagyis arról a sejtjeinkben lévő enzimről, amely jó formában tartja a kromoszómáink végén lévő védősapkákat.

A könyv végén összefoglaljuk, hogyan használhatod fel a telomerekkel kapcsolatos tudást a sejtjeid védelmében. Először azokat a lépéseket mutatjuk be, amelyeket te magad megtehetsz testi és lelki szokásaid megváltoztatásáért. Ezek olyan gyakorlatokat, ételeket és alvási szokásokat jelentenek, amelyek jót tesznek a telomerjeidnek. Aztán kilépünk a világba, hogy megnézzük, hogyan járul hozzá társadalmi és fizikai környezetünk a telomerjeink egészségéhez. A könyv egészén végigvonuló megújító tippek olyan javaslatokat tartalmaznak, amelyek segítenek megelőzni a sejtek idő előtti öregedését, ezenkívül tudományos magyarázatot is adnak a javaslatokhoz.

Telomerjeid ápolásával megnövelheted az esélyét annak, hogy ne csak hosszú, hanem egészséges életet is élj. Ez vezérelt minket e könyv megírásában. A telomerekről szóló kutatásaink során túl sok Karát láttunk. Túl sok olyan nőt és férfit, akiknek a telomerjei túl gyorsan elhasználódtak, és akik ahelyett, hogy még mindig aktív életet éltek volna, beléptek betegségekkel teli éveikbe. Bőséges azoknak a magas színvonalú, elismert tudományos folyóiratokban publikált, a legjobb laboratóriumok és egyetemek által támogatott kutatásoknak a száma, amelyek eredményeinek segítségével elkerülheted a problémákat. Megvárhatnánk, amíg ezek a tanulmányok eljutnak a médiához, bekerülnek a magazinokba és felbukkannak az egészséggel foglalkozó weboldalakon, ez azonban még évekig tartana. Nem beszélve arról, hogy e folyamat során az információk gyakran torzulnak. Mi most szeretnénk megosztani veled, amit tudunk, és nem akarjuk, hogy még több ember és családja szenvedjen az idő előtti sejtöregedés következményeitől, ami elkerülhető lenne.

A SZENT GRÁL?

A telomerek magukba szívnak számos hatást, ami az életünk során ér minket: mind a jó, támogató hatásokat, például a testmozgást és a kielégítő alvást, mind a negatív hatásokat, mint a toxikus stresszt, az elégtelen táplálkozást és a tragédiákat. A madarak, a halak és az egerek szervezetében szintén megfigyelhető a stressz és a telomerek kapcsolata. Ennek megfelelően sokan azt állítják, hogy a telomerek hossza nem más, mint „a nagyfokú jóllét Szent Grálja”,[4] ami meghatározó mérce az állatok várható élethosszának meghatározásában. Az emberek és az állatok szervezetében a telomerek a ma ismert leghasznosabb indikátorok.

Amikor rossz egészségi állapota miatt elveszítünk egy embert, értékes erőforrást veszítünk. A betegség korlátozza mentális és fizikai képességeinket, és megakadályozza, hogy úgy éljünk, ahogyan szeretnénk. Ha egy ember a harmincas, negyvenes, ötvenes és hatvanas éveiben, valamint később is egészségesen él, sokkal jobban fogja élvezni az életét, és képes lesz rá, hogy másokkal is megossza az örömét. Hatékonyabban be tudja osztani az idejét, hogy értelmes dolgokkal foglalkozzon, például gondozza és nevelje a következő generációt, támogasson másokat, társadalmi problémákat oldjon meg, kiélje művészi hajlamait, tudományos és technológiai felfedezéseket tegyen, utazzon, másokkal is megossza a tapasztalatait, vállalkozást indítson, vagy bölcs vezetőként szolgálja az embereket. Ennek a könyvnek az olvasása közben nagyon sok mindent megtanulsz majd arról, hogyan őrizheted meg sejtjeid egészségét. Reméljük, te is boldog leszel, amikor megtudod, milyen egyszerűen meghosszabbíthatod várható egészséges élettartamodat. És reméljük, abban is örömödet leled majd, amikor felteszed magadnak a kérdést: Mivel fogom tölteni ezeket a fantasztikus, egészséges éveket? Ha követed a könyvben leírt tanácsokat, jó eséllyel tele leszel energiával, idővel és lendülettel e kérdés megválaszolásához.

A MEGÚJULÁS MOST KEZDŐDIK

Már most elkezdheted megújítani a telomerjeidet és a sejtjeidet. Egy tanulmány szerint azok az emberek, akik hajlamosak arra koncentrálni, amit éppen csinálnak, hosszabb telomerekkel rendelkeznek, mint azok, akinek folyton elkalandozik a figyelmük.[5] Más tanulmányok szerint egyes tréningek, mint a mindfulness és a meditáció, elősegítik a telomerek karbantartását.[6]

4. ábra: Gondolj a cipőfűzőre! A cipőfűző vége a telomer metaforája. Minél hosszabb a fűző végén lévő védősapka, annál kevésbé rojtosodik a textilszál. A kromoszómákra lefordítva ez azt jelenti, hogy minél hosszabb egy telomer, annál kevésbé fordul elő bármilyen probléma a sejtekben vagy a kromoszómák fúziójában. A fúziók okozzák a kromoszómák instabilitását és a DNS törékenységét, ami katasztrofális hatást fejt ki a sejtekre is.

A mentális koncentráció olyan képesség, amelyet gyakorlással bárki fejleszthet. A fent látható cipőfűző képe az egész könyvben vissza-visszatér. Ahányszor csak megpillantod a rajzot, vagy ahányszor ránézel a saját cipőfűződre, tarts szünetet, és kérdezd meg magadtól, mire gondoltál éppen. Hol jártak a gondolataid? Ha régi problémákon rágódsz, emlékeztesd magad, hogy arra figyelj, amit éppen csinálsz. Ha éppen semmit sem csinálsz, irányítsd a figyelmedet a „létezésre”.

Figyeld meg a légzésedet, koncentrálj a légzés egyszerű folyamatára. Ettől az elméd vagy befelé fordul, és így képes lesz észrevenni az észleleteidet és ritmikus légzésedet, vagy kifelé, és észreveszi a körülötted lévő hangokat és jelzéseket. Az a képesség, hogy a légzésedre vagy a jelen megtapasztalására tudod terelni a figyelmedet, nagyon hasznos a tested sejtjei számára.

A hosszú védősapkás cipőfűző ábrája az egész könyvön végigvonul. Ahányszor csak megpillantod, koncentrálj a jelenre. Vegyél egy mély lélegzetet, és gondolj arra, hogy a telomerjeidet vitalitással tölti fel a beszívott levegő.

JEGYZETEK

A szerzők előszava

[1] “Oldest Person Ever,” Guinness World Records, http://www.guinnessworldrecords.com/world-records/oldest-person, accessed March 3, 2016.

[2] Whitney, C. R., “Jeanne Calment, World’s Elder, Dies at 122,” New York Times, August 5, 1997, http://www.nytimes.com/1997/08/05/world/jeanne-calment-world-s-elder-dies-at-122.html, accessed March 3, 2016.

[3] Blackburn, E., E. Epel, and J. Lin, “Human Telomere Biology: A Contributory and Interactive Factor in Aging, Disease Risks, and Protection,” Science 350, no. 6265 (December 4, 2015): 1193–98.

Bevezetés: Mese a két telomerről

[1] Bray, G. A. “From Farm to Fat Cell: Why Aren’t We All Fat?” Metabolism 64, no. 3 (March 2015):349–353, doi:10.1016/j.metabol.2014.09.012, Epub 2014 Oct 22, PMID: 25554523, p. 350.

[2] Christensen, K., G. Doblhammer, R. Rau, and J. W. Vaupel, “Ageing Populations: The Challenges Ahead,” Lancet 374, no. 9696 (October 3, 2009): 1196–1208, doi:10.1016/S0140-6736(09)61460-4.

[3] United Kingdom, Office for National Statistics, “One Third of Babies Born in 2013 Are Expected to Live to 100,” December 11, 2013, The National Archive, http://www.ons.gov.uk/ons/rel/lifetables/historic-and-projected-data-from-the-period-and-cohort-life-tables/2012-based/sty-babies-living-to-100.html, accessed November 30, 2015.

[4] Bateson, M., “Cumulative Stress in Research Animals: Telomere Attrition as a Biomarker in a Welfare Context?” BioEssays 38, no. 2 (February 2016): 201–12, doi:10.1002/bies.201500127.

[5] Epel, E., E. Puterman, J. Lin, E. Blackburn, A. Lazaro, and W. Mendes, “Wandering Minds and Aging Cells,” Clinical Psychological Science 1, no. 1 (January 2013): 75–83, doi:10.1177/2167702612460234.

[6] Carlson, L. E., et al., “Mindfulness-Based Cancer Recovery and Supportive-Expressive Therapy Maintain Telomere Length Relative to Controls in Distressed Breast Cancer Survivors.” Cancer 121, no. 3 (February 1, 2015): 476–84, doi:10.1002/cncr.29063.

ÉDESVÍZ WEBÁRUHÁZ
AKCIÓK • INFORMÁCIÓK

webaruhaz@edesviz.hu
00-36-1-320-3642
www.edesviz.hu

ÉDESVÍZ KÖNYVESBOLT
1092 BUDAPEST • RÁDAY UTCA 14.

konyvesbolt@edesviz.hu
00-36-1-266-3778

ÉDESVÍZ KÖZÖSSÉG
ÉRDEKESSÉGEK • KÖNYVRÉSZLETEK • JÁTÉKOK

A mindennapokra!

ÉDESVÍZ KIADÓ

ÉDESVÍZ + magazin
Cikkek az
EGÉSZSÉG • ÖNFEJLESZTÉS • EZOTÉRIA
témaköreiben

Érdekes információk szerzőkről és könyvekről

Keresd a www.edesvizkiado.hu címen