Digitális készségfejlesztés

Digitális készségfejlesztés

Szerkesztette

Budai Balázs Benjamin

Budapest, 2022

Szerzők:

Bányász Péter

Budai Balázs Benjámin

Herendy Csilla

László Gábor

Orbán Anna

Orbók Ákos

Lektorok:

I., III. fejezet: Tózsa István

II. fejezet: Berek László

IV., VI., VII., IX., XIV. fejezet: Bajnok Andrea, Jenei Ágnes, Serfőző Péter, Szilágyi Szabolcs

V. fejezet: László Gábor

VIII. fejezet: Valczer Balázs

IX., X. fejezet: Tóth András

XI. fejezet: Csiki András

XII. fejezet: Szittner Károly

XIII. fejezet: Orbán Anna

Kiadja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem

Ludovika Egyetemi Kiadó

A kiadásért felel: Deli Gergely rektor

Székhely: 1083 Budapest, Ludovika tér 2.

Kapcsolat: kiadvanyok@uni-nke.hu

Felelős szerkesztő: Benkő Krisztina

Olvasószerkesztő: Kutas Éva

Korrektor: Tomka Eszter

Tördelőszerkesztő: Kőrösi László

ISBN 978-963-531-580-2 (ePub)

ISBN 978-963-531-581-9 (ePDF)

© A szerkesztő, 2022

© A szerzők, 2022

© A kiadó, 2022

Minden jog védve.

Tartalom

I. A digitális készségfejlesztés helye és szerepe a közigazgatási képzésben (Budai Balázs Benjámin)

A fejezet célkitűzése

Digitális kompetenciafejlesztés az egyetemen

A digitális kompetenciafejlesztés referenciakeretei

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

II. Digitális kutatásmódszertan – információk és adattárak, tudástartalmak keresése, értékelése, hasznosítása (László Gábor)

A fejezet célkitűzése

Információs túlterheltség, információmenedzsment

Keresés

Online adatbázisok

Open Access – Nyílt hozzáférés

Nyílt Oktatási Tartalmak

Szerzői jog és szellemi közjavak

Forráskritika, hivatkozások, eredetiség, plágium

A forráskezelés informatikai támogatása

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

III. Digitális írástudás I. – nagy méretű, multimédiás és webes dokumentumok készítése, szerkesztése (Orbók Ákos)

A fejezet célkitűzése

Fájlformátumok – Programok

Képfelbontások, összefüggések

A szerkesztés folyamatai

Fájltömörítés

Adattovábbítás

Felhőszolgáltatás

Webes dokumentumok

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

IV. Digitális írástudás II. – grafikák készítése, szerkesztése (Herendy Csilla)

A fejezet célkitűzése

Számítógépes grafikai alapfogalmak, alapelvek, programok

Vektorgrafikus rajzolóprogramok

Pixelgrafikus rajzolóprogramok

Melyiket válasszam? Pixeles vagy vektoros?

Képfelbontás, fájlméret, monitorfelbontás

Képek, programok. Ingyenes képletöltési lehetőségek és grafikai eszközök

Először is tehát, szükségünk lesz egy-két jó minőségű képre!

Mi van, ha rajzolni is szeretnénk?

Rajzoljunk, de mivel?

Összefoglaló feladatok

Felhasznált irodalom

Ajánlott irodalom

V. Tartalom előállítása – LibreOffice-alapok, kérelmek, kérvények (Orbán Anna)

A fejezet célkitűzése

LibreOffice-alapok

Szövegszerkesztés: Writer

Táblázatkezelés: Calc

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

Ajánlott irodalom

VI. Prezentációkészítési technikák, módszerek, programok (Herendy Csilla)

A fejezet célkitűzése

Kiindulópont: prezentációt tartunk vagy pedig nyilvános beszédet?

A felkészülés és lehetséges folyamatai

Prezentációkészítő programok

Összefoglaló feladatok

Felhasznált irodalom

Ajánlott irodalom

VII. Kollaboratív terek megismerése – a belső kommunikáció szabályai, online platformok használata (Herendy Csilla)

A fejezet célkitűzése

A vállalaton belüli kommunikáció, a belső kommunikáció szabályai

Mik azok az online kollaborációs eszközök, megoldások/toolok, kollaborációs terek?

Vészforgatókönyv:hogyan érdemes átállni az otthoni munkavégzésre?

Mik azok az online kollaborációs eszközök, és miért érdemes használni őket?

Hogyan válasszuk ki a csapatunknak is tökéletesen megfelelő, lehető legjobb online együttműködési eszközt?

Mi hátráltathatja a bevezetést? Generációs különbségek és a nem együttműködő megoldások

Online kommunikációs eszközök: válogatás

Összefoglaló feladatok

Felhasznált irodalom

VIII. Digitális nyilvántartások, adatbázisok kezelése (Orbán Anna)

A fejezet célkitűzése

Az adatbázis-kezelés alapjai

Nyilvántartások

Nyilvántartások a közigazgatásban

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

IX. Digitális tér – szervezeti közösségimédia-funkciók (módszerek, funkciók, lehetőségek) (Herendy Csilla, Bányász Péter)

A fejezet célkitűzése

Web 0, web 1.0, web 2.0, web 3.0 – rövid áttekintés

Következtetések és javaslatok: a hiteles beszállítóválasztás szempontjai

Kockázatok és mellékhatások tekintetében…

Összefoglalás, feladatok

Főbb fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

Ajánlott irodalom

X. Biztonságtudatosság a digitális térben (Bányász Péter)

A fejezet célkitűzése

Bevezetés

Az információs környezet megjelenése

A kiberfenyegetettségek osztályozása

Ön a leggyengébb láncszem

Védjük magunkat az online térben!

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

XI. Informatikai eszközök használata, mobileszközök, felhőszolgáltatások, segédprogramok (Orbán Anna, László Gábor)

A fejezet célkitűzése

Informatikai eszközök

Mobileszközök

Felhőalapú szolgáltatások

Digitális oktatást támogató platformok

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

XII. E-állampolgársági ismeretek, e-szolgáltatások, e-ügyintézés (Orbán Anna)

A fejezet célkitűzése

A digitális állam múltja, jelene, jövője

Az elektronikus ügyintézés alapjai

Digitális közszolgáltatások

Elektronikus ügyintézés a gyakorlatban

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

XIII. E-kereskedelem (László Gábor)

A fejezet célkitűzése

Az elektronikus kereskedelem dimenziói

Technológiai alapok

A domainnevek értéke

Az e-kereskedelem típusai, szereplői

Az elektronikus kereskedelem osztályozása az ügyletek jellege és a résztvevők kapcsolata szerint

Gyakorlati példák az elektronikus kereskedelem megjelenési formáira

Pénzügyek az e-kereskedelemben

Összefoglalás

Fogalmak

Áttekintő kérdések

Felhasznált irodalom

XIV. Az ergonómia és az UX (User eXperience) elmélete és gyakorlata (Herendy Csilla)

A fejezet célkitűzése

Mi az ergonómia? Definíciók és meghatározások

Az ergonómia kettős arculata – kutatás és alkalmazás

Szoftver- és website-ergonómia, usability, User eXperience

Miért fontos ez mindannyiunknak?

Website-ergonómia: szempontok, kiindulópontok

Az online természetes észjárásról

Optimális felépítés, átgondolt és érthető navigáció

A terület gyakran használt kulcsszavai, összefoglaló

Look – Feel – Usability

Mi történik, ha valami nem jól használható?

A kutatás főbb kérdései

Kutassunk, teszteljünk, teszteljünk!

Összefoglaló feladat

Felhasznált irodalom

Ajánlott irodalom

Budai Balázs Benjámin

I. A digitális készségfejlesztés helye és szerepe a közigazgatási képzésben

A fejezet célkitűzése

A fejezet célja, hogy pozicionálja a tantárgy helyét és funkcióját a közigazgatási felsőoktatási képzésben.

Digitális kompetenciafejlesztés az egyetemen

A napjainkban zajló digitalizáció a társadalom minden alrendszerét átalakítja. A digitális ökoszisztéma térnyerése informatikai tartalmat ad szinte minden területnek. A Covid–19-járvány kényszerűen gyorsította e folyamatokat. Az egzisztenciális, iskolázottsági, nyelvismereti helyzet függvényében a járvány hatására ugrásszerűen nőhet a digitális egyenlőtlenség. Ugyanakkor más készségek hangsúlyossága is előtérbe kerül, így a tájékozott döntéshozatalé, a kreatív problémamegoldásé, de mindenekelőtt az alkalmazkodóképességé. Lassan alapértelmezéssé válik a mesterséges intelligenciával, robotokkal történő együttműködés szükségessége is, így a robotok segítségével történő tanulás az elkövetkezendő időszak nagy kihívásai közé fog tartozni. Ezeket valamennyi oktatási szinten készségfejlesztésként be kell építeni az oktatási rendszerekbe is.[1]

A digitális ökoszisztéma velejárója az ismeretek frissen tartásának kényszere, amely magával hozza az élethosszig tartó tanulás kötelezettségét. A frissítésre váró tudások jelentős része digitális kompetencia, így ezt hívhatjuk akár a digitális felkészültség frissen tartásának is.

Ahogy az EU Digital Education Action Planje is megfogalmazza két fő stratégiai prioritásában, a magas színvonalú digitális oktatási ökoszisztéma fejlődésének elősegítéséhez egyfelől infrastruktúra, digitálisan kompetens tanárok és szervezet, valamint digitális platformok és tananyagok kellenek, másfelől a digitális készségek és kompetenciák fejlesztése.[2] Ma már nem a tárgyi tudás átadása a legfontosabb egy felsőoktatási intézménynél. Nem is adhatunk olyan ismereteket, amelyek maradéktalanul kiállják az idő próbáját, viszont adhatunk olyan kompetenciákat, amelyekkel az ismeretek frissen tarthatók, amelyekkel a hallgatók képesek alkalmazkodni, változni, tanulni és másokkal együttműködni. A fókuszt tehát most elvonjuk az ismeret-központúságról, és egy olyan világot mutatunk, amelynek eszközrendszerével a hallgatók aktív és személyre szabott módon lesznek részesei saját tanulásuknak.

Bár a legtöbb felsőoktatási intézmény alapértelmezésnek tekinti, hogy a bejövő hallgatók már rendelkeznek digitális alapkompetenciákkal, a gyakorlat erre számtalanszor rácáfolt. Ebből a megfontolásból döntött úgy a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Államtudományi és Nemzetközi Tanulmányok Karának vezetése, hogy a közigazgatás-szervező alapképzés kötelező tárgyává teszi a digitális kompetenciafejlesztés című tantárgyat, amely heti 2 + 2, azaz összesen 30 elméleti és 30 gyakorlati órában nyújt készségszintű, kompetenciafejlesztő ismereteket. A tárgy a DigComp referenciakerethez igazodó (a legtöbb területén megfelelő) elvárásokat támaszt, kiegészítve e-ügyintézési (közigazgatási és kereskedelmi) felhasználói alapokkal.

Ezért is mutatjuk be – bevezető jelleggel – a digitális kompetenciafejlesztés referenciakereteit az alábbiakban.

A digitális kompetenciafejlesztés referenciakeretei

A digitális kompetencia referenciakereteinek elsődleges célja a készségek összehasonlíthatósága, a kompetenciákkal definiált foglalkozások egységes leírása, a foglalkozások körébe tartozó feladatok ellátásához szükséges digitális ismereteket tartalmazó képzések kialakítása, végül a munkahelyi mobilitás (akár nemzetközi) biztosítása. Ez utóbbihoz csatlakozik az ESCO (készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozása), amely tovább segít az integráltabb és hatékonyabb munkaerőpiacok kialakításában.

DigComp 2.1

Az első európai szintű digitális kompetencia referenciakeretet a DigComp adta.

A DigComp 2.1 a DigComp legújabb verziója, amely igazodik a digitális fejlődéshez, és olyan transzverzális kérdéseket vitat meg, mint a biztonság és a problémamegoldás, valamint más gyakoribb kérdéseket, például a tartalom létrehozását, a digitális eszközökön keresztüli interakciót vagy az egyszerű kommunikációt.

A digitális kompetencia területeit és szintjeit leíró referenciaanyag jelenlegi változata nyolc jártassági szinten, a korábbi verzióknál árnyaltabban mutatja be, és példákkal illusztrálja a digitális kompetencia fejlődésének egymásra épülő szintjeit.

A digitális kompetencia messze meghaladja a mobilunk vagy számítógépünk szokásos használatát, és magában foglalja az információs és kommunikációs technológiák kreatív, kritikus és biztonságos alkalmazását.[3]

A kompetenciaterületek és kompetenciák a következők:

1.kompetenciaterület: Információ- és adatmenedzsment

1.1. Adatok, információk és digitális tartalmak böngészése, keresése és szűrése

1.2. Adatok, információk és digitális tartalmak értékelése

1.3. Adatok, információk és digitális tartalmak kezelése

2.kompetenciaterület: Kommunikáció és együttműködés

2.1. Interakció digitális technológiákon keresztül

2.2. Megosztás digitális technológiák segítségével

2.3. Állampolgári részvétel digitális technológiák segítségével

2.4. Együttműködés digitális technológiák segítségével

2.5. Netikett

2.6. A digitális személyazonosság kezelése

3.kompetenciaterület: Digitális tartalmak létrehozása

3.1. Digitális tartalmak fejlesztése

3.2. Digitális tartalmak szerkesztése

3.3. Szerzői jog és engedélyek

3.4. Programozás

4.kompetenciaterület: Biztonság

4.1. Eszközök védelme

4.2. A személyes adatok és a magánélet védelme

4.3. Az egészség és a jóllét védelme

4.4. Környezetvédelem

5.kompetenciaterület: Problémamegoldás

5.1. Technikai problémák megoldása

5.2. Igények és technológiai válaszok megfogalmazása

5.3. Digitális technológiák kreatív alkalmazása

5.4. Digitális kompetenciabeli hiányosságok felismerése

1.1. ábra: DigComp kompetenciaterületek és kompetenciák

Forrás: Egyéni bérek és keresetek statisztikája. Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat

A DigComp napjainkban már specializálódik, és több ágazat referencia-keretrendszerét teremti meg.

DigComp at Work

Miután az EU összes munkahelyének közel 85%-a már alapvető digitális készségeket igényel, és ehhez képest az EU lakosságának 10%-ánál hiányoznak a digitális készségek, míg további 35% nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel sem, szükséges volt egy ösztönző, értékelő keretrendszert alkotni.

A CEDEFOP (The European Centre for the Development of Vocational Training – Európai Szakképzés-fejlesztési Központ) kezdeti kutatásának (2019. március) első eredményei bemutatják az állásajánlatokban kért 10 képességet: legyen alkalmazkodó a változásokhoz, jól működjön együtt a csapatban, használjon irodai szoftvereket, segítse az ügyfeleket, használjon számítógépet, oldja meg a problémákat, jól kommunikáljon, legyen kreatív, képes legyen rangsorolni, kezelni a projekteket.[4]

A DigComp at Work 2020 júliusában napvilágot látott jelentése és annak végrehajtási irányelvei gyakorlati lépéseket, kulcsfontosságú intézkedéseket, tippeket és online forrásokat tartalmaznak az EU digitáliskompetencia-keretének (DigComp) lehető legjobb kihasználása érdekében a „foglalkoztathatósági pályán” – az oktatástól a fenntartható foglalkoztatásig és a vállalkozói szellemig. Ezek az új irányelvek tovább segítik a benne rejlő lehetőségek kibontakoztatását, és biztosítják, hogy az európai munkaerő rendelkezzen a digitális készségekkel a siker érdekében, amint a világ felépül e világjárványból.

A jelentés olyan esettanulmányokat tartalmaz, amelyek már használják a DigComp keretrendszert saját digitális készségeikhez, és egy implementációs útmutatóval együtt jelentetik meg, amely tartalmazza a legfontosabb lépéseket és gyakorlati tippeket.[5]

EntreComp

Az EntreComp (The Entrepreneurship Competence Framework) az EU 2016-ban kiadott európai vállalkozói kompetenciák keretrendszere. Az átfogó, rugalmas és többcélú referenciakeret célja, hogy megértsék, mit jelent a vállalkozói szellem mint az egész életen át tartó tanulás kulcskompetenciája.

Célja az európai polgárok és szervezetek vállalkozói képességének fejlesztése, illetve az erre irányuló tevékenységek támogatása és ösztönzése. Az EntreComp az ismeretek, készségek és attitűdök leírásával sugallja, hogy mit jelent a vállalkozói szellem. A rendszer három kompetenciaterületből áll: az „ötletek és lehetőségek”, az „erőforrások” és a „cselekvés”. Minden egyes terület 5 kompetenciát foglal magában, amelyek együttesen alkotják a vállalkozói szellemet. A keret a 15 kompetenciát egy 8 szintű progressziós modellben helyezi el. Továbbá biztosítja a 442 tanulási eredmény átfogó listáját, amely inspirációt és betekintést kínál a beavatkozásokat tervezők számára különböző oktatási kontextusokból és területekről.

1.2. ábra: EntreComp elemek, alelemek

Forrás: European Commission

DigCompOrg

A DigCompOrg (Digitally Competent Educational Organisations – Digitálisan Kompetens Oktatási Szervezetek) keretrendszert oktatási szervezetek (általános iskolák, középiskolák, szakképzési intézmények, felnőttoktatási és felsőoktatási intézmények egyaránt) használhatják az önértékelési folyamataik irányítására, és annak ellenőrzésére, hogy a digitális tanulási technológiák bevezetése felé tett lépéseik mennyire voltak hatékonyak.

Tekintettel arra, hogy a DigCompOrg európai kezdeményezés (az EU-tagállamok képviselői a digitális és online tanulással foglalkozó munkacsoporton [WG DOL] keresztül támogatták a keretrendszer fejlesztését), egész Európában megkönnyítheti a kapcsolódó kezdeményezések átláthatóságát és összehasonlíthatóságát, valamint szerepet játszhat az egyes tagállamok közötti egyenlőtlen fejlődés kezelésében is.

A DigCompOrg stratégiai tervezési eszközként is használható a döntéshozók számára, a digitális tanulási technológiák regionális, nemzeti és európai szintű oktatási szervezetek általi hatékony elterjesztése érdekében. Használható eszközként a digitális tanulási technológiák hatékony alkalmazásához szükséges megközelítés tudatosítására is. Célja, hogy főleg az adott oktatási szervezet által végzett tanítási, tanulási, értékelési és a kapcsolódó tanulástámogató tevékenységekre összpontosítson.

A DigCompOrg keretrendszer hét kulcselemmel és 15 alelemmel rendelkezik, de lehetőség van ágazatspecifikus elemek és alelemek hozzáadására is. A DigCompOrg egyes elemeihez és alelemeihez számos deskriptort dolgoztak ki (összesen 74-et).

Ahogy az 1.3. ábrán is látható, a DigCompOrg elemei, alelemei és deskriptorai egy kör szegmenseként mutathatók be, különös hangsúlyt fektetve ezek egymással való összefüggésére.

1.3. ábra: a DigCompOrg elemek, alelemei és deskriptorai

Forrás: European Commission

A digitális tanulási technológiák a DigCompOrg kontextusában kulcsfontosságú lehetőséget jelentenek az oktatási szervezetek számára, amelyek komoly előrelépést tehetnek a minőségi oktatás sajátos küldetésének és jövőképének megvalósítása érdekében. A digitális technológiák implementálása jelentős oktatási innovációt igényel, és a változás tervezésének három alapdimenzióját foglalja magában: a pedagógiait, a technológiait és a szervezetit.

A DigCompOrg inkább kiegészíti, mintsem helyettesíti a már meghatározott célokra használt más kereteket és eszközöket: például a DigComp-keretrendszert, amely a hallgatók digitális kompetenciája releváns szempontjainak fejlesztésére szolgál.[6]

DigCompEdu

Mivel a tanári szakmák gyorsan változó igényekkel néznek szembe, a pedagógusoknak a korábbiakhoz képest egyre szélesebb és kifinomultabb kompetenciákra van szükségük. Különösen a digitális eszközök növekvő jelenléte és a diákok digitális kompetenciájához való hozzájárulás kötelessége igényli az oktatóktól, hogy fejlesszék saját digitális kompetenciájukat. Ezért született meg az oktatók digitális kompetenciájának közös európai keretrendszere (DigCompEdu).

Nemzetközi és nemzeti szinten számos keretet, önértékelési eszközt és képzési programot fejlesztettek ki, amelyek leírják a digitális kompetencia aspektusait az oktatók számára, és segítenek nekik felmérni kompetenciájukat, azonosítani képzési igényeiket és célzott képzést kínálni.

A DigCompEdu egy tudományosan megalapozott keretrendszer, amely segít irányítani a szakpolitikát, és közvetlenül adaptálható a regionális és nemzeti képzési programok megvalósításába. A DigCompEdu keretrendszer az oktatók számára készült, az oktatás minden szintjén, a kisgyermekkortól kezdve a felsőoktatásig és a felnőttoktatásig, beleértve az általános és szakképzést, a speciális nevelési igényű oktatást és a nem formális tanulási összefüggéseket. Célja, hogy általános referenciakeretet biztosítson a digitáliskompetencia-modellek fejlesztői számára. Közös nyelvet és megközelítést biztosít, amely elősegíti a határokon átnyúló párbeszédet és a bevált gyakorlatok cseréjét.[7]

1.4. ábra: DigCompEDU elemek, alelemek

Forrás: European Commission

A DigCompEdu keretrendszer célja, hogy rögzítse és leírja az oktatóspecifikus digitális kompetenciákat. Hat területen 22 elemi kompetenciát különböztet meg.

–Az 1. terület a tágabb szakmai környezetre irányul, vagyis az oktatók digitálistechnológia-használatára a kollégákkal való szakmai interakcióban, tanulókkal, szülőkkel és más érdekelt felekkel, illetve saját egyéni szakmai fejlődése érdekében.

–A 2. terület a hatékony és felelősségteljes használathoz szükséges kompetenciák meglétét vizsgálja. Képes-e az oktató digitális erőforrások létrehozására és megosztására a tanuláshoz?

–A 3. terület a digitális használat melletti elkötelezettséget vizsgálja, az eszközök és módszerek kezelésének és irányításának jelenlétét a tanításban és a tanulásban.

–A 4. terület a digitális stratégiák alkalmazását vizsgálja.

–Az 5. terület a digitális technológiák lehetőségeire összpontosít tanulóközpontú tanítási és tanulási stratégiák létrehozásához.

–A 6. rész részletezi a szükséges pedagógiai speciális kompetenciákat a hallgatók digitáliskompetencia-fejlesztésének megkönnyítése érdekében.

Az egyes kompetenciák címéhez rövid leírás is kapcsolódik, amely referenciapontként szolgál. A keretrendszer egy progressziós modellt is javasol, hogy segítsen az oktatóknak felmérni és fejleszteni digitális kompetenciáikat. Hat különböző szakaszt vázol fel, amelyeken keresztül egy oktató digitális kompetenciája jellemzően fejlődik:

a)Az első két szakaszban (az Újonc [A1] és a Felfedező [A2]) az oktatók befogadják az új információkat, és fejlesztik az alapvető digitális gyakorlatokat.

b)A következő két szakasznál (az Integrátor [B1] és a Szakértő [B2]) tovább tudják bővíteni és strukturálni digitális gyakorlatokat.

c)a legmagasabb szinten (a Vezető [C1] és az Úttörő [C2]) már továbbadják tudásukat, kritizálják a meglévő gyakorlatot, és új gyakorlatok kidolgozásában is részt vesznek.

DigCompConsumers

A fogyasztók digitális kompetenciáját olyan kompetenciaként határozzák meg, amellyel a fogyasztóknak rendelkezniük kell ahhoz, hogy aktívan, biztonságosan és magabiztosan legyenek jelen a digitális piactéren.

A fogyasztóvédelmi téren digitálisan kompetens fogyasztó magabiztos az alábbi területeken:

–tájékoztatáson alapuló döntések meghozatala a digitális piactéren,

–biztonságos online tevékenység és annak elkerülése, hogy áldozatul essenek csalárd vagy megtévesztő online piaci műveleteknek,

–a digitális marketing- és reklámtevékenység megértése,

–online pénzügyi műveletek kezelése,

–a digitális adatgyűjtés kockázatainak és előnyeinek, továbbá a felemelkedő közösségi gazdaságnak a megértése.

A DigCompConsumers 14 kompetenciát azonosító, laza ajánlások rendszere, amelyeket három fő területre lehet csoportosítani: a vásárlás előtti, a vásárlás alatti és a vásárlási utáni szakaszra. A keret minden egyes kompetenciát konkrét példákkal illusztrál a tudás, a készségek és a kompetenciák tekintetében.

E keret elsődleges célközönsége a szakértők köre: hatóságok, fogyasztói szervezetek, fogyasztói tájékoztatási szakértők, valamint oktatási szakemberek, például tanárok és tanárképző intézmények, továbbá a magánszféra szereplői és a civil társadalom.[8]

DigKomp

Magyarország a digitális kompetencia fejlesztésének kényszerére a Digitális Jólét Programokkal és kapcsolódó ágazati programjaival válaszol. Az innovációért és technológiáért felelős miniszter kezdeményezésére a kormány 2019 nyarán határozatot hozott a Digitális Kompetencia Keretrendszer (továbbiakban DigKomp) fejlesztéséről és bevezetésének lépéseiről.[9] A GINOP-6.1.2 projektben a DigKomp hosszú távú működési koncepció részeként készül a hazai Állampolgári Digitáliskompetencia-keret. A DigKomp Állampolgári Digitáliskompetencia-keret (ÁDKK) funkciója, hogy bemutassa a digitális kompetencia jelenleg nemzetközileg is relevánsnak tartott tartalmát, azaz hogy az állampolgárokra irányuló kompetenciafejlesztés céljait átláthatóvá és kézzelfoghatóvá tegye, aminek alapja a DigComp 2.1 néven ismert uniós referenciaanyag A DigKomp ÁDKK első munkaverziója 2020. szeptember 16-ra elkészült, és bemutatták a Digitális Jólét Nkft. szakértőinek.

A keretrendszer elsődleges célja, hogy a digitális felkészültség és kompetenciák hiánya miatt Magyarországon senki ne szoruljon ki a digitális világból és a digitális gazdaságból, továbbá folyamatosan bővüljön a digitálisan felkészült munkavállalók köre. További célja, hogy legyen egy olyan értékelési és igazolási, valamint validálási és beszámítási rendszer és eljárásrend (illetve egy ehhez tartozó szervezeti, intézményi, finanszírozási modell), ahol valamennyi ma ismert és szükséges digitális kompetencia és annak szintje beazonosítható. Ezáltal e kompetenciák mérhetővé és fejleszthetővé válnak, valamint hozzájuk követelmények, kedvezmények, támogatások és következmények rendelhetők.

A DigKomp illeszkedik az Európai Unió szakpolitikai kezdeményezéseihez (New Skills Agenda,[10] Upskilling Pathways,[11] Digital Single Market[12]). Alapját adja a DigComp digitáliskompetencia-keret, mely a digitális kompetenciák öt fő fejlesztési területét határozta meg:

1.információ és adatmenedzsment,

2.kommunikáció és együttműködés,

3.digitális tartalmak létrehozása,

4.biztonság,

5.problémamegoldás.

Ezt adaptálta a hazai IKER (Infokommunikációs Egységes Referenciakeret), amelynek célja az volt, hogy a magyar és az európai fejlesztésekhez egyaránt igazodó hazai eszközt hozzanak létre, amely támogatja a magyar állampolgárokat és képzőket a digitális kompetenciák értelmezésében és fejlesztésében. Az IKER a DigComp 1.0-s változatának kompetenciaterületeit vette alapul, és arra négy szintet emelt. Az IKER-t 2015-ben felülvizsgálták.

A GINOP (Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program), valamint a VEKOP (Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program) jelentős összegeket allokált országosan az alacsony iskolai végzettségű, digitális kompetenciákkal nem vagy alacsony szinten rendelkező munkavállalási korú lakosság digitális kompetenciáinak fejlesztésére, IKER 1–2. képzési programok biztosításával. (Ennek során közel 270 ezer fő képzése valósult meg.) További összegekkel támogatták azokat a munkáltatókat, amelyek IKER szerinti képzéseket valósítottak meg. Miután az IKER csak az alapszintű kompetenciákra fókuszált, nem tudott lépést tartani a kompetenciák folyamatos megújulásával, nem volt kapcsolódása a munkaerőpiacon releváns, szektorális szinten megjelenő digitáliskompetencia-igényekhez. Nem tudta támogatni vagy ösztönözni a folyamatos tanulást, nem tudott minden kompetenciát nyilvántartani vagy igazolni. Ezért elkerülhetetlenné vált az IKER-rendszer felülvizsgálata, és a DigComp új, 2.1-es változatához való igazítása. Azonban a felülvizsgálat egy teljesen új rendszert határozott meg, így a rendszer nevét is megváltoztatták, jelezve ezzel, hogy immár nem csupán felzárkóztató képzésekhez csatlakozik, és nem csak infokommunikációs eszközök használatáról ad képet (nem informatikai kompetenciákra, hanem digitális kompetenciákra fókuszál).

Az új keretrendszer létrehozását indokolta az is, hogy szükség volt az új, EU-kompatibilis digitális kompetenciák egységes értelmezésére, az olyan digitáliskompetencia-elemek és -sztenderdek azonosítására, naprakésszé tételére, amelyekkel az állampolgárok alapszinten rendelkeznek, valamint azokéra, amelyeket – erre épülve – a különböző munkaerőpiaci szegmensek követelnek. Mindezek jelentős terjedelmű és időtávú állami feladatvállalást keletkeztetnek, amelyhez intézményi megoldás volt szükséges. A rendszerszemlélet viszont már magával vonta (a kompetenciák naprakész definiálásán, katalogizálásán és szakmákhoz rendelésén túl) a DigKomp fejlesztési irányainak és koncepciójának meghatározását, felelősségi viszonyainak, koordinációs és egyeztetési struktúráinak deklarálását, valamint ezek finanszírozási igényeit és forrásainak lefektetését.

A DigKomp két szintből áll: az első vagy metaszintjét a referenciakeret alkotja, amely azonosítja, értelmezi és frissíti (újrafogalmazza) a kompetenciákat, a munkaerőpiaci igények és visszacsatolások függvényében. E területet a kompetencia-szakértők tartják karban. A DigComp 2012-es első változata még három, míg 2018-as (2.1-es) változata már 8 készségszintet határozott meg a digitális jártasság területein. Ezek a kompetenciaterületek és készségszintek dinamikus kategóriák: az EU fejlődése és fejlesztési céljai, a nemzetközi trendek és a hazai és nemzetközi munkaerőpiaci elvárások egyaránt folyamatosan alakítják őket. Ezzel – visszacsatolásként – orientálja a munkaerőpiaci elvárásokat, hiszen akár munkakör szintig nyilvánvalóvá válhat, hogy milyen kompetenciákra van szükség, illetve milyen képzések indítása szükséges ahhoz, hogy a meghatározott kompetenciaterületeken rögzített szinteket elérjék. A kompetenciaterületek és készségszintek változását a frissítések időpontjával is jelzik (például: DigKomp2020, DigKomp2021).

A DigKomp jelenleg érvényes változata 5 területre és 21 kompetenciaelemet definiál 8 jártassági szinten:

1.információk és adatok kezelése, használata (3),

2.kommunikáció és együttműködés (6),

3.digitális tartalmak létrehozása (4),

4.biztonság (4),

5.különféle problémák kezelése (4).

A jártassági szintek:

1.Alapszint (1): Az 1-es (alap)szintű jártassággal rendelkező személy (többféle formában elérhető) útmutatásra támaszkodva egyszerű feladatokat, kisebb problémákat old meg, folyamatokat kezel, a lépéseket megjegyzi.

2.Alapszint (2): A 2-es (alap)szintű jártassággal rendelkező személy szükség esetén segítség igénybevételével egyszerű feladatokat old meg, kisebb problémákat kezel, a lépéseket megjegyzi.

3.Középszint (3): A 3-as (közép)szintű jártassággal rendelkező személy önállóan old meg jól meghatározott, rutinszerű feladatokat, problémákat, képes követni a lépéseket, érti a megoldásokat.

4.Középszint (4): A 4-es (közép) jártassági szinten az egyén önállóan, saját igényeinek megfelelően old meg feladatokat, konkrét, nem rutinszerű problémákat, értő módon alakítja a megoldáshoz vezető lépéseket.

5.Haladó szint (5): Az 5-ös (haladó) jártassági szinten az egyén sokféle feladatot és problémát képes megoldani úgy, hogy közben másoknak is segít, és a segítségnyújtás kapcsán bővíti saját tudását is.

6.Haladó szint (6): A 6-os (haladó) jártassági szinten az egyén szinte minden feladatot a célnak leginkább megfelelő módon képes megoldani úgy, hogy közben komplex helyzetekben másokhoz is tud alkalmazkodni, az ehhez szükséges lépéseket elemzi és értékeli.

7.Mester szint (7): A 7-es (mester) jártassági szinten az egyén olyan összetett problémákat kezel, amelyek meghatározott számú megoldással rendelkeznek, és ezeket a megoldásokat a szakmai gyakorlatba illeszti, másokat is segítve ezzel. A megoldáshoz vezető lépéseket képes maga is létrehozni.

8.Mester szint (8): A 8-as (mester) jártassági szinten az egyén rendkívül összetett, soktényezős problémákat önállóan old meg. Az így kialakított új megközelítéseket és módszereket beilleszti az adott szakmai terület eljárásai közé. A megoldáshoz szükséges eljárásokat maga hozza létre.

Az egyes szintdefiníciókat a hazai fejlesztések során határozzák meg.

1.5. ábra: DigKomp-kompetenciaterületek és leírásuk – minta

Forrás: A DJN Kft. munkaanyaga, 2020

A második szinten helyezkedik el a digitáliskompetencia-keret, amely a metaszinten definiált kompetenciákat már strukturáltan helyezi el, azaz az egyes szakmaspecifikus területekhez elérhető szinteket rendel. A szintezés az egyéni fejlődés lépcsőfokait tükrözi, a kezdeti lépésektől a rutinos felhasználásig, így az egyéni fejlődés ütemezéséhez, tervezéséhez, értékeléséhez nagy segítséget nyújt. Ugyanakkor a digitáliskompetencia-keretek az elérendő „optimális” szintet határozzák meg.

A konkrét képzések során e kompetenciákat minél részletesebb tanulási eredmények formájában lehet mérni. A tanulási eredmény lehet tudás, képesség vagy kompetencia formájú. Ezek leírásában pedig meghatározott kijelentéseket tesz az értékelő arra vonatkozóan, hogy a tanulásban részt vevő személy mit tud, mit ért, és mire képes a tanulási folyamat egy adott szakaszának végén. A metaszinten megfogalmazott digitális kompetenciákat szakmaspecifikusan, testre szabva, példákkal írják le, ezzel is segítve azok megértését.

Az ágazati, szakmaspecifikus megosztásban különös csoportot képez az „állampolgári digitáliskompetencia-keret”, amely két részre oszlik:

–Az „állampolgári alap” szint az önálló eszközhasználatig viszi a felhasználót. Ezt elérve biztonságosan és rutinszerűen közlekedik a felhasználó a virtuális térben. E kompetenciakészlettel képes (és szándéka is mutatkozik) arra, hogy önálló tanulással további szintekre képezze magát.

–Erre épül az „állampolgári plusz” szint, amely összetettebb, több területre kiterjedő kompetenciákat sorol fel, amelyek meghatározott digitális szolgáltatások igénybevételéhez nyújtanak – néhány óra tanulással megszerezhető – ismereteket.

A rendszer része még a képzési kínálatot nyilvántartó és digitális tanulástámogató rendszer is.

A fejlesztés eredményeként kialakították a Digitális Kompetencia Keretrendszer hosszú távú működtetési koncepcióját is, amely tartalmazta

–a DigKomp rendszer szervezeti, intézményi, finanszírozási modelljét,

–a jogszabályi környezetre vonatkozó változtatási javaslatokat,

–a digitális kompetencia értékelési és igazolási rendszerére vonatkozó javaslatot (amely a nyelvvizsgáztatás analógiájára készült, és nem igényel önálló infrastruktúrát),

–a digitális kompetencia validálásának és beszámításának eljárásrendjét,

–az ágazati-szektorális vagy célcsoport-specifikus digitáliskompetencia-keretek, követelmények DigKomp rendszerrel történő szakmai-tartalmi és szintmegfeleltetésének módszertanát, eljárásrendjét, szervezeti, működési kereteit.

Ennek megfelelően a DigKomp rendszerben fellelhetők ezek fizikai kimenetei, szolgáltatásai is, így:

–a képzéshez és az értékeléshez szükséges módszerek katalógusa;

–a már korábban megszerzett digitális kompetenciák validálásának és beszámításának eljárásai;

–a megszerzett kompetenciák értékelésének/értékeltetésének lehetőségei;

–a megszerzett kompetenciaszint igazolásának és az elismerésnek a formái;

–az egyéni vagy önálló tanulást támogató és ösztönző megoldások (online anyagok, média, kedvezmények);

–az értékelést végzők felkészítése;

–az önértékelő eszközök;

–értékelőpontok kialakítása a meglévő infrastruktúrán;

A képzések nyilvántartásával összefüggő szolgáltatások kiterjednek

–a képzés regisztrációjával, minőséghitelesítésével és publikálásával kapcsolatos szolgáltatásokra;

–a képzési programok értékeléséhez (azaz a tanfolyamokat elvégzők elégedettségi szintjét, kritikai észrevételeit láthatóvá tevő) kapcsolódó szolgáltatásokra;

–a képzési hálózatok kialakítását lehetővé tevő szolgáltatásokra (biztosítva a komplex, egymásra épülő képzési utak definiálhatóságát);

–az egyéni digitális kompetencia fejlődésének, nyomonkövethetőségének megteremtésére, így az önértékeléssel kapcsolatos szolgálatásokra, amelyek elsősorban a felhasználó számára lehetővé teszik annak felmérését, hogy adott időpontban milyen digitáliskompetencia-profillal rendelkeznek – biztosítva ezzel az optimális képzés vagy képzési hálózat kiválasztását, valamint a portfólióépítéssel kapcsolatos szolgáltatásokra, amelyek az egyéni kompetenciafejlesztési utak menedzselését biztosítják a felhasználók számára.

A DigKomp nem csupán azonosítja, definiálja és rendszerezi a kompetenciákat, hanem ösztönzi és alapértelmezéssé is kívánja tenni azokat a különböző célcsoportok számára. Kiindulópontja, hogy eltérő megközelítés szükséges az eltérő célcsoportoknak, illetve a célcsoporton belül is a kompetenciákat valamilyen szinten már birtoklóknak. Más felkészítés szükséges azoknak az érintetteknek, akik már rendelkeznek szükséges digitális alapkompetenciákkal, más azoknak, akik azt valamilyen szocializációs (formális vagy nonformális) folyamat során sajátították el, más a formális tanulás keretei között ismeretszerzőknek, és más azoknak, akik önálló tanulással (például: tutorált vagy mentorált, online kurzusok vagy a környezetükben élők segítségével) szerzik meg az alapkompetenciákat.

A DigKomp (eredetileg több helyütt átfedésben) a következő célcsoportokat emeli ki:

–Felnőtt népesség egyes csoportjai: olyan, kompetenciaszerzésben hátrányos helyzetű érintettek, akiket speciális programmal kell segíteni. Például munkanélküliek, nyugdíjasok, átmenetileg inaktívak (például gyermekvállalás miatt távol lévők), alacsony képzettségűek, valamilyen fogyatékkal élők stb.

–A köznevelésben és szakképzésben tanulók és a felsőoktatási hallgatók, akik számára célcsoport-specifikus kompetenciakereteket határoznak meg, amelyek az állampolgári digitáliskompetencia-keret szintjeinek megfeleltethetők. Ezek az érintettek iskolarendszerben szerzik meg a szükséges kompetenciákat.

–Aktív munkavállalók, akik számára a szektorspecifikus kompetenciakeret elérése a cél, többnyire ehhez kapcsolódó képzési és továbbképzési programok segítségével.

–Vállalkozások, ahol célzott kompetenciafejlesztési programok szükségesek.

Közszolgálati digitális kompetencia-referenciakeret

A közszolgálati digitális kompetencia referenciakeretet[13] úgy állították össze, hogy az szervesen illeszkedjen a közszolgálatban már létező egyéb kompetencia-rendszerekhez. A digitális kompetenciák ráépülnek azokra a társas-kognitív alapkompetenciákra, amelyeket egységes elvárásként fogalmaztak meg a közszolgálat egésze számára. Ezen alapkompetenciák egyfajta előfeltételei a digitális kompetenciák hatékony működtetésének, amelyek specifikus, célhoz kötött hasznosítását támogatja a szakmai kompetenciák rendszere is. Ez a három kompetencia-rendszer szervesen egymásra épülve képes a különböző közszolgálati feladatok hatékony végrehajtásához szükséges kompetenciaprofil részletes felállítására.

A keret készítői a digitális kompetenciák meghatározásánál figyelembe vették a DigKomp 2.1 által használt bizonyos kompetenciákat, azonban azt továbbfejlesztették, és a közigazgatásra specializálták. Az így elkészült referenciakeret kiválóan alkalmazható mind a kiválasztási eljárás, mind az egyénre szabott képzési tervek elkészítése során. Egyaránt szem előtt tartva azt is, hogy a nemzetközi környezetben megfogalmazták azt a kívánalmat, amely a digitális technológiák minél szélesebb körben való alkalmazását tartja fontosnak a közigazgatás működési hatékonyságának növelése érdekében.

A digitális kompetenciák meghatározásánál hatszintű nyelvi keretrendszert használtak, hogy legyen átjárhatóság a közigazgatási továbbképzési kompetencia-rendszerrel. Hat szinten állapították meg a szükséges ismeret-, képesség-, attitűdelemeket. Mivel a rendszert úgy állították össze, hogy az ne csak a civil közigazgatásra, hanem a rendészetre is alkalmazható legyen, valamennyi szint leírásához csatoltak egy rendészeti és egy közigazgatási példát is a jobb érthetőség kedvéért.

Így egy szemléletes, gyakorlati példákkal alátámasztott és jártassági szintekkel definiálható közszolgálati digitális kompetencia referenciakeret készült el, amely 7 fő digitális kompetenciát és 19 digitális alkompetenciát tartalmaz, mindezt 6 jártassági szinten definiálva.

A rendszer három nagy elemből áll, amelynek az egyik részét a digitális kompetenciák alkotják. Figyelembe vették a közigazgatási rendszer egyéb, létező kompetencialeírásait és kereteit, és ezeket is beolvasztották a rendszerbe.

1.6. ábra: Közigazgatási referenciakeret

Forrás: Németh Adrienn: A közszolgálati digitális kompetencia referenciakeret – összefoglaló dokumentum, alapján. Budapest, DJN Kft., 2021

Az így kialakított rendszer később akár arra is képes lehet, hogy egy-egy munkakörre profilt lehessen összeállítani az ábra, illetve a kidolgozott leírások alapján. Továbbá az egyes közigazgatási szervezeteknek szabad mozgásterük van a tekintetben, hogy egy-egy digitális alkompetenciát milyen jártassági szinten írnak elő.

A most elkészült referenciakeret nagyon jó alapja lehet a digitáliskompetencia-hiányosságok kiküszöbölése érdekében történő tananyag- és képzésfejlesztésnek is, különös tekintettel arra, hogy az EU által meghirdetett Digitális Évtized és az ehhez kapcsolódó Digitális iránytű 4. célkitűzése a közszolgáltatások digitalizálására vonatkozik. A célokhoz kapcsolódó jó példa a mesterségesintelligencia-alapismeretek elsajátítását célzó Bevezetés a mesterséges intelligencia világába (MI Kihívás) online alapozó tanfolyam, amely lehetőséget ad olyan átfogó alapismeretek elsajátítására, amelyek révén a résztvevők meg tudják határozni a számukra nyitva álló lehetőségeket, illetve azonosítani tudják az esetleges jövőbeli veszélyeket, miközben megismerkedhetnek az új digitális technológia lehetőségével, felfedezhetik a mesterséges intelligencia rejtette alternatívákat.

A) Szakmai, szervezési kompetenciák

Ezek olyan, a közigazgatás valamennyi ágazatát, tevékenységét átölelő kompetenciák, amelyek hatáskörtől, szervezettől függetlenül jelen vannak a közigazgatásban. Valamennyi szervezési, döntési, végrehajtási tevékenységet átölelik, és a PDCA-ciklusba is beillenek.

–Tervezés és döntéshozatal: Olyan tudatos cselekvés, amely során a közszolgálati dolgozó az általános és feladatkörnyezet figyelembevételével kijelöli a célokat és a célok eléréséhez szükséges módszereket, feltárja a jövőbeni lehetőségeket és veszélyeket, meghatározza a kihasználásukhoz és elhárításukhoz szükséges lépéseket. A tervezés döntéshozatallal zárul, amely – értékelést követően – ki is jelöli a leginkább megfelelő variánst.

–Szervezés: A közszolgálati dolgozó meghatározott cél érdekében munkafolyamatokat, illetve azok ellátását szolgáló szervezeti struktúra kialakítására, fejlesztésére, és a cél eléréséhez szükséges feltételek biztosítására irányuló szellemi, alkotó tevékenységet végez.

–Végrehajtás: A szervezet működtetése keretén belül a közszolgálati dolgozó a jogszabályok és más jogi szabályozók által előírt feladatokat hatékonyan és eredményesen elvégzi, a normaalkotó szabályozási szándékának megfelelően.

–Ellenőrzés: A közszolgálati dolgozó méri a szervezeti tevékenységeket, erőforrásokat, elért eredményeket és folyamatokat.

–Értékelés: Olyan elemzési folyamat, amelyben a közszolgálati dolgozó összeveti az elvárt és elért eredményeket, feltárja az eltérések lehetséges okait, korrekciós lépéseit.

–Visszacsatolás: A közszolgálati dolgozó közli az ellenőrzési és értékelési folyamat során feltárt, az ellenőrzött folyamat megváltoztatására irányuló beavatkozási javaslatokat, és megállapítja azok fontossági sorrendjét.

B) Közigazgatási alapkompetenciák

Ide azok az általános alap- és kognitív kompetenciák tartoznak, amelyek a közigazgatási rendszeren belül vagy mindenkitől (kognitív alapkompetenciák), vagy csak bizonyos munkakörökben dolgozóktól elvárt kompetenciák (kognitív „pro” kompetenciák). Ebbe a csoportba sorolták be még a társas és érzelmi alapkompetenciákat is. Ezek mind a közigazgatási kiválasztási rendszerekben használt kompetenciák.

1.1. táblázat: Közigazgatási alapkompetenciák meghatározása

Kompetencia megnevezése

Kompetencia meghatározása

Kognitív alapkompetenciák:

Funkcionális írás-olvasás képessége:

Koncepciókat, érzéseket, tényeket és véleményeket szóban és írásban azonosít, megért, kifejez, létrehoz és értelmez.

Tanulási képesség:

Nyitott az új ismeretekre, felismeri azok hiteles forrásait, elsajátítja és folyamatosan aktualizálja őket. Beleértjük a formális és informális tanulást és az önfejlesztést is.

Problémamegoldó képesség:

Felismeri és beazonosítja a felmerülő problémákat. Megoldási lehetőségeket fogalmaz meg, amelyek közül kiválasztja és megvalósítja azt, amelyik optimális megoldást eredményez.

Önálló döntési képesség:

Ismereteire, tapasztalataira támaszkodva folyamatos útmutatás és irányítás nélkül, a számára előírt szabályok és normák betartásával elvégzi a számára meghatározott feladatokat. Saját képességeinek, lehetőségeinek ismeretében, a szervezet céljainak elérése érdekében határozottan fellép.

Felismeri a döntéshelyzeteket, és a rendelkezésre álló információk alapján az adott helyzetben elvárható optimális döntést hozza meg, amelynek a következményeit vállalja.

Kognitív „pro” kompetenciák:

Kreativitás:

Problémamegoldás esetén eredeti ötletei vannak. Az adott problémát sok oldalról közelíti meg, az ismert adatokat újszerűen kapcsolja össze a megoldás érdekében.

Rendszerszemlélet (vízió):

Előrelátó. Rendszerben, stratégiákban gondolkodik. Felismeri a mintázatokat és a trendeket. A jövőbe tekint.

Társas-érzelmi alapkompetenciák:

Rugalmas alkalmazkodóképesség:

Tisztában van saját érzelmi állapotával. Érzelmeit és indulatait hatékonyan kezeli, aminek eredményeként viselkedését és reakcióit a helyzetnek megfelelően rugalmasan alakítja. Nehéz, megterhelő helyzetekben is megőrzi és fenntartja teljesítőképességét. Rugalmasan alkalmazkodik a folyamatosan változó feladatokhoz.

Kommunikációs készség:

A helyzetnek megfelelően érthetően, a másik fél számára befogadható módon fejezi ki magát szóban és írásban, valamint mások kommunikációját megfelelő módon értelmezi. („Pro” készség: ha idegen nyelven is képes erre.)

Csapatmunka, együttműködés:

Felismeri és megérti saját és a másik személy érzelmi állapotát, valamint az abból eredő viselkedések közötti összefüggéseket, azokat a helyzetnek megfelelően, rugalmasan kezeli. Feladata elvégzése érdekében tevékenységét, magatartását másokkal összehangolja.

Felismeri, ha konfliktushelyzetbe kerül, és törekszik, hogy ilyen esetben olyan módszert alkalmazzon, amely a normák adta kereteken belül az érintettek számára megfelelő.

Forrás: a szerző szerkesztése

C) Digitális kompetenciák – A közszolgálati digitális kompetencia referenciakeret

A referenciakeret összeállítására egy munkacsoportot kértek fel, amelybe szakértő tagokat delegált a Belügyminisztérium, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem és a Digitális Jólét Nonprofit Kft. A digitális kompetenciák meghatározásánál figyelembe vettük a DigKomp 2.1 által használt bizonyos kompetenciákat, de továbbfejlesztettük és a közigazgatásra specializáltuk őket. Ahogyan az a körábrán is látható, a legnagyobb részt a szakmai kompetenciák teszik ki, majd a személyes, társas kompetenciák, végül a legkisebb szeletet a digitális kompetenciák adják.

A digitális kompetenciák meghatározásánál a hatszintű nyelvi keretrendszert használtuk, hogy legyen átjárhatóság a közigazgatási továbbképzési kompetencia-rendszerrel. Hat szinten állapítottuk meg a szükséges ismeret-, képesség-, attitűdelemeket. Kezdő, kísérletező, gyakorlott, szakértő, szaktekintély, újító szinteket használtuk, meghatározva ezeknek a szinteknek az általános fogalmát. Majd a digitális kompetenciák esetében is ugyanígy haladtunk. Meghatároztuk a fő kompetenciák fogalmát, azok hat szintjét, valamint a csoporthoz tartozó alkompetenciák fogalmát és azok szintjeit. Mivel a rendszert úgy állítottuk össze, hogy az ne csak a civil közigazgatásra, hanem a rendészetre is alkalmazható legyen, valamennyi szint leírásához csatoltunk egy rendészeti és egy közigazgatási példát is a jobb érthetőség kedvéért. A mesterséges intelligencia fokozódó térhódítása miatt külön nevesítettük az ehhez szükséges kompetenciát is (7.1.). A mesterséges intelligencia fejlesztése mára a digitalizáció egyik meghatározó ágává vált, és az utóbbi másfél évtized egyik legnagyobb hatású technológiai innovációja. A kormányzati szervek ma is számos területen használják, mint például a városi közlekedésben, az adóbeszedésben, a bűnözés megelőzésében vagy éppen a kiberbiztonsági védekezésben.

1.2. táblázat: A digitális kompetenciák meghatározása

Digitális kompetencia

Digitális alkompetenciák

1. Információ- és
adatmenedzsment

1.1 Adatok, információk és digitális tartalmak böngészése, keresése és szűrése

1.2 Adatok, információk és digitális tartalmak kiértékelése

1.3 Adatok, információk és digitális tartalmak kezelése

2. Digitális tartalmak
kezelése

2.1 Digitális tartalmak létrehozása

2.2 Digitális tartalmak szerkesztése

2.3 Szerzői jog és engedélyek

3. Digitális
kommunikáció

3.1 Digitális technológiával támogatott interakció (kommunikáció, digitális platformon való tartalom- és információmegosztás)

3.2 A hálózati kommunikáció általános illemszabályainak (netikett) ismerete, alkalmazása

4. Digitális
együttműködés

4.1 Digitális inklúzió kezelése, az ügyfél digitális felzárkóztatása az ügyintézésben

4.2 Együttműködés digitális platformokon

5. Biztonság, védelem,
felelősség

5.1 A digitális eszközök védelme

5.2 Adatvédelem

5.3 Információszabadság biztosítása

5.4 A rendelkezésre álló adatvagyon felelős hasznosítása

6. Digitális problémák
megoldása

6.1 Alapvető felhasználói problémák kezelése

6.2 Igények megfogalmazása

6.3 Digitális technológiák kreatív alkalmazása

7. Digitális önismeret,
önfejlesztés

7.1 Digitáliskompetencia-erősségek és -hiányosságok felismerése és fejlesztése

7.2 A hatósági és magán digitális identitás szétválasztása

Forrás: a szerző szerkesztése

1. Információ- és adatmenedzsment

A kompetencia megmutatja, hogy a közszolgálati dolgozó milyen szinten képes a keresés vagy böngészés segítségével megtalálni a feladatai ellátásához szükséges adatokat, információkat és tartalmakat, navigálni a találatok között, értékelni az internetről származó adatok, információk, tartalmak, illetve azok forrásainak megbízhatóságát, hitelességét, valamint eltárolni és visszanyerni a digitális formátumú adatokat a digitális környezetben.

1.1 Adatok, információk és digitális tartalmak böngészése, keresése és szűrése

Meg tudja fogalmazni az információval kapcsolatos igényeit, valamint adatokat, információkat és tartalmakat tud keresni digitális környezetben. Hozzá tud férni a munkavégzéséhez szükséges adatokhoz, információkhoz és tartalmakhoz, eligazodik azok között. Egyéni keresési stratégiákat, módszereket alakít ki, és a feladat ellátásához szükséges mértékben, igény szerint módosítja azokat.

1.2 Adatok, információk és digitális tartalmak kiértékelése

Az általa ismert, keresett, szűrt és használt adatok, információk és a digitális tartalmak forrásait kritikai szemléletben kezeli, összehasonlítja és értékeli. A munkavégzéséhez kapcsolódóan – a hitelesség és megbízhatóság szempontjainak figyelembevételével – elemzi, értelmezi és kritikusan értékeli az adatokat, információkat, digitális tartalmakat azok valódisága, felhasználhatósága szempontjából.

1.3 Adatok, információk és digitális tartalmak kezelése

A szervezeténél használt digitális környezetben az adatokat, információkat és tartalmakat összegyűjti, rögzíti, tárolja, rendszerezi és előhívja, visszanyeri, valamint a munkafolyamatokhoz kapcsolódóan feldolgozza.

2. Digitális tartalmak kezelése

A kompetencia megmutatja, hogy a tisztviselő milyen szinten képes létrehozni és módosítani a digitális tartalmat különféle formátumokban, megalkotni az eredetitől eltérő, újdonsággal bíró digitális tartalmat (a digitális tartalmak módosításával, illetve új információkkal és tartalmakkal történő kiegészítésével), továbbá mennyire tudja jogszerűen – a szerzői jogok és a felhasználási feltételek figyelembevételével – használni a digitális formátumban elérhető adatokat, információkat és tartalmakat.

2.1 Digitális tartalmak létrehozása

Különféle típusú digitális tartalmakat hoz létre és módosít, archivál a feladatainak ellátásával összefüggésben. Új és eredeti tartalmakat alkot digitális eszközökkel, digitális formátumban.

2.2 Digitális tartalmak szerkesztése

Feladatainak ellátásával összefüggésben új, eredeti és releváns tartalom és ismeretanyag létrehozása vagy megváltoztatása érdekében meglévő tartalmakat célirányosan módosít, kiegészít, illetve más kontextusba vagy formátumba illeszt.

2.3 Szerzői jog és engedélyek

Különbséget tud tenni az engedélyhez kötött, valamint a szabadon felhasználható, másolható, terjeszthető, tanulmányozható és módosítható adatok, tartalmak és források között. Tisztában van a munkavégzéséhez szükséges számítógépes programok jogosultsági és felhasználási szabályaival.

3. Digitális kommunikáció

A kompetencia megmutatja, hogy a közszolgálatban dolgozó a digitális platformokon megvalósuló kommunikációs kapcsolatokban milyen szinten képes használni az adott helyzethez leginkább illeszkedő kommunikációs eszközöket, platformokat és azok egyes funkcióit. Milyen szinten tudja közölni az adatokat, információkat azok címzettjeivel, és milyen fokon képes tudatosan megfelelni az online világban bevett és elfogadott kommunikációs és viselkedési normáknak.

3.1 Digitális technológiával támogatott interakció (kommunikáció, digitális platformon való tartalom- és információmegosztás)

Feladatai ellátásával összefüggésben interakciót valósít meg a digitális technológia széles körű használatával. Ismeri és kiválasztja az adott kontextusnak leginkább megfelelő digitális platformokat, kommunikációs eszközöket és módokat. Képes információk és egyéb tartalmak megosztására más személyekkel vagy szervezetekkel a digitális térben.

3.2 A hálózati kommunikáció általános illemszabályainak (netikett) ismerete, alkalmazása

Ismeri, érti és alkalmazza a digitális technológia általános és a feladataihoz kapcsolódó viselkedési normáit és szabályait. Kommunikációs stratégiáját a célközönséghez igazítja, és tudatában van annak, hogy a digitális világban is létezik a kulturális és generációs sokszínűség, ezért kommunikációs stílusát ehhez igazítja.

4. Digitális együttműködés

A kompetencia megmutatja, hogy a közszolgálatban dolgozó milyen szinten képes az ügyfelek, állampolgárok digitális felzárkóztatására, valamint hogyan tud másokkal együttműködni a digitális platformokon a munkájához kapcsolódó, különböző tevékenységek megvalósítása során.

4.1 Digitális inklúzió kezelése, az ügyfél digitális felzárkóztatása az ügyintézésben

Azonosítja azokat a digitális területeket, ahol az ügyfélnek (állampolgárnak) a digitális ügyintézéshez segítségre van szüksége. Ennek megfelelően segítséget nyújt az ügyfél (állampolgár) számára az ügyintézési folyamat egyes lépéseihez vagy a teljes ügyintézési folyamathoz. Kiválasztja az ügyfélhez (állampolgárhoz) leginkább illeszkedő felzárkóztatási vagy segítségnyújtási formát.

4.2 Együttműködés digitális platformokon

A feladatai ellátásához szükséges digitális platformokon a munkafolyamat ellátásához szükséges módon, tartalommal és formában együttműködik a munkatársaival, a társszervezetek dolgozóival, az állampolgárokkal és az ügyfelekkel. Kiválasztja az adott célcsoporthoz legjobban illeszkedő platformot és kooperációs formát.

5. Biztonság, védelem, felelősség

A kompetencia megmutatja, hogy a közszolgálatban dolgozó milyen szinten képes megvédeni az általa használt elektronikus eszközöket, programokat. Milyen módon tudja megelőzni, hogy a rajtuk tárolt adatokhoz és tartalmakhoz illetéktelenek ne férjenek hozzá. Megvédi saját és mások személyes adatait a digitális közszolgáltatások használata, a közfeladat ellátása során. Felelősen szét tudja választani a hivatali és a magánszféráját érintő adatokat és információkat. Meg tudja ítélni, hogy a közfeladat ellátása során keletkezett információk közül melyek oszthatók meg az azokra jogosultakkal és az adatok igénylőivel. Tisztában van azzal, hogy a munkája során kezelt, tárolt adatokat csak célhoz kötötten, a feladat ellátásával összefüggésben használhatja fel és hasznosíthatja.

5.1 A digitális eszközök védelme

Fizikailag és digitális módszerekkel megvédi a feladatai ellátásához használt digitális eszközöket és tartalmakat. Felismeri a digitális környezetre jellemző kockázatokat és veszélyeket. Az általa ismert digitális biztonsági megoldásokat a veszélyek elkerülésére és elhárítására az adott veszélyhelyzethez legjobban illeszkedő módon alkalmazza és használja.

5.2 Adatvédelem

A hatályos szabályozás előírásainak és a szervezet adatvédelmi szabályzatának megfelelően óvja a hivatali, valamint az ügyfelek (állampolgárok) személyes adatait digitális környezetben is. Az általa ismert és használt eszközökkel gondoskodik arról, hogy a védett személyes adatok, valamint hivatali adatok ne kerüljenek illetéktelen személyek, szervezetek kezébe.

5.3 Információszabadság biztosítása

A hatályos jogi szabályozásnak megfelelő tartalommal biztosítja a közérdekű és közérdeklődésre számot tartó adatok és információk elérhetőségét digitális környezetben is. Gondoskodik az ilyen adatok digitális közzétételéről a megfelelő platformokon.

5.4 A rendelkezésre álló adatvagyon felelős hasznosítása

Feladatainak ellátása során célhoz kötötten gyűjti, kezeli, hasznosítja a rendelkezésre álló adatokat digitális környezetben is. Különbséget tud tenni a hivatalos és személyes adatok és tartalmak között és ezeket elkülönítetten használja. Tudatában van annak, hogy a hivatalos adatvagyon személyes célokra nem használható fel.

6. Digitális problémák megoldása

A kompetencia megmutatja, hogy a közszolgálatban dolgozó milyen szinten képes egyénileg felismerni és megoldani az elektronikus eszközök és digitális szolgáltatások használata során bekövetkező technikai hibákat és problémákat vagy ráébredni a közös megoldások szükségességére. Mennyire tudja azonosítani a digitális technológiák használatával kielégíthető igényeket és azok digitális megoldásait. Milyen fokon tudja felismerni, beazonosítani a saját és mások digitális kompetenciáinak hiányosságait, továbbá megtalálni a fejlesztés lehetőségeit a digitális technológiák kreatív használatára az új tudás, eljárás, termék vagy közszolgáltatás létrehozása, módosítása érdekében.

6.1 Alapvető felhasználói problémák kezelése

Megoldja a digitális eszközök és szolgáltatások használata és alkalmazása során felmerülő alapvető technikai vagy felhasználói problémákat önállóan, vagy másokkal együttműködve. A problémák felismerésével és megoldásával hozzájárul a létező digitális folyamatok zökkenőmentes működéséhez vagy a folyamatok megújításához, fejlesztéséhez.

6.2 Igények megfogalmazása

A munkafolyamataihoz kapcsolódó felhasználói igényeket azonosít, felmér, kiválaszt, értékel és alkalmaz digitális környezetben. A felmért és beazonosított igények alapján a digitális környezetben nyújtott szolgáltatásokat az egyéni ügyféli (állampolgári) igényekhez igazítja, és biztosítja azok egyenlő hozzáférését az igénybe vevők számára.

6.3 Digitális technológiák kreatív alkalmazása

Úgy használja a digitális eszközöket és technológiákat, hogy a felmerülő problémák megoldásával hozzájárul a létező folyamatok és termékek megújításához is. Egyénileg vagy másokkal együttműködve részt vesz problematikus helyzetek azonosításában, értelmezésében, kreatív megoldásában és ügyfélbarát továbbfejlesztésében.

7. Digitális önismeret, önfejlesztés

A kompetencia megmutatja, hogy a közszolgálatban dolgozó milyen szinten képes a digitális eszközök/mesterséges intelligencia használata során alkalmazott digitális kompetenciák hatékony, agilis módon való felhasználására. Felismeri a digitális kompetenciák folyamatos fejlesztésének szükségességét. Digitális ismeretei birtokában képes arra, hogy különválassza a magán és a hivatali digitális identitását, és a digitális kompetenciáit ennek megfelelően használja.

7.1 Digitáliskompetencia-erősségek és -hiányosságok felismerése és fejlesztése

Felismeri, felméri és azonosítja a saját erősségeit és hiányosságait a digitális eszközök/mesterséges intelligencia használata során alkalmazott digitális kompetenciák területén. Azonosítja, hogy a digitális kompetenciái mely területeken szorulnak fejlesztésre és megújításra. Keresi a formális tanulás és az önfejlesztés lehetőségeit, és ki is használja azokat. Lépést tart a digitális világ változásaival, nyomon követi a digitális eszközök, alkalmazások fejlődését.

7.2 A hatósági és magán digitális identitás szétválasztása

Felismeri, tudatosítja és elválasztja a hivatalos és magán digitális identitását. Elhatárolja a különféle felhasználók lehetőségeit, szokásait, és nem keveri össze a magán és a digitális identitását.

Összefoglalás

A tantárgy célja készségszintű, kompetenciafejlesztő ismeretek átadása. Igazodva a DigComp referenciakerethez, magabiztos digitális írástudás kialakítására törekszünk, kiegészítve az e-ügyintézési (közigazgatási és kereskedelmi) felhasználói alapok bemutatásával. Összefoglalva tehát, a tárgy küldetése, hogy a hallgatók rutinszerűen és hatékonyan alkalmazzanak korszerű informatikai ismereteket tükröző módszereket is a feladataik ellátása során.

A kurzus elvégézését követően a hallgató birtokolni fogja a szervezeten belüli igazgatáshoz és vezetéshez szükséges digitális kompetenciákat és felkészültsége valamennyi, a DigComp 2.1 jegyzék legtöbb területén megfelelő lesz. Így:

–Rutinszerűen és hatékonyan alkalmaz korszerű informatikai ismereteket tükröző módszereket is a feladatok ellátása során.

–Másokkal együttműködik a problémamegoldásban. Fontosnak tartja az adatvédelem és információszabadság jogi, szervezeti, igazgatási, gyakorlati vetületeivel kapcsolatos kérdések magabiztos ismeretét.

–Végül megfelelő irányítás mellett képes a feladatok önálló végzésére, az önellenőrzésre, javaslatokat tesz, mások munkáját értékeli.

Célunk az, hogy a közigazgatási felsőfokú végzettségű hallgatók képességeiket, attütűdjüket, ismereteiket, autonómiájukat és felelősségüket tekintve versenyképessé váljanak, és bárhol (akár a közigazgatáson kívül is) helyt tudjanak állni bármely ügyviteli munkavégzési pozícióban.

Fogalmak

DigComp 2.1: A digitális kompetencia területeit és szintjeit leíró uniós referenciaanyag.

DigCompatWork: Gyakorlati lépéseket, kulcsfontosságú intézkedéseket, tippeket és online forrásokat tartalmaz az EU digitáliskompetencia-keretének (DigComp) lehető legjobb kihasználása érdekében a „foglalkoztathatósági pályán”.

DigCompConsumers: A fogyasztók digitális kompetenciáját olyan kompetenciaként határozzák meg, amellyel a fogyasztóknak rendelkezniük kell ahhoz, hogy aktívan, biztonságosan és magabiztosan legyenek jelen a digitális piactéren.

DigCompEdu: Az oktatók digitális kompetenciájának közös európai keretrendszere.

DigCompOrg: A keretrendszert oktatási szervezetek (általános iskolák, középiskolák, szakképzési intézmények, felnőttoktatási és felsőoktatási intézmények egyaránt) használhatják az önértékelési folyamataik irányítására, és annak ellenőrzésére, hogy a digitális tanulási technológiák bevezetése felé tett lépéseik mennyire voltak hatékonyak.

DigKomp: A DigKomp Állampolgári Digitáliskompetencia-keret (ÁDKK) funkciója, hogy bemutassa a digitális kompetencia jelenleg nemzetközileg is relevánsnak tartott tartalmát, azaz hogy az állampolgárokra irányuló kompetenciafejlesztés céljait átláthatóvá és kézzelfoghatóvá tegye. Alapja a DigComp 2.1 néven ismert uniós referenciaanyag, Közigazgatási Referenciakeret.

EntreComp: A 2016-ban kiadott európai vállalkozói kompetenciák keretrendszere. Az átfogó, rugalmas és többcélú referenciakeret célja, hogy megértsék, mit jelent a vállalkozói szellem mint az egész életen át tartó tanulás kulcskompetenciája.

Kompetencia-referenciakeret: készségeket felsoroló, definiáló, azokat rendszerbe illesztő táblázat.

Áttekintő kérdések

1.Mi a kompetencia-referenciakeretek elsődleges célja?

2.Milyen kompetenciaterületeket és kompetenciákat különböztet meg a DigComp 2.1?

3.Mi a DigCompatWork rereferenciakeret célja?

4.Kinek szól, és mit tartalmaz az EntreComp?

5.Mire használjuk a DigCompOrg-ot?

6.Kinek készült a DigCompEdu?

7.Miről szól a DigCompConsumers?

8.Miért jött létre a DigKomp?

9.Mutassa be a Közigazgatási Referenciakeretet!

Felhasznált irodalom

1341/2019. (VI. 11.) Korm. határozat a Digitális Kompetencia Keretrendszer fejlesztéséről és bevezetésének lépéseiről.

Brečko, Barbara – Anusca Ferrari: A Fogyasztói Digitális Kompetenciakeret. Közös Kutatóközpont – Tudományos és szakpolitikai jelentés, 2016. EUR 28133 HU. Online: https://doi.org/10.2791/904027

Carretero, Stephanie – Riina Vuorikari – Yves Punie: DigComp 2.1. The Digital Competence Framework for Citizens with Eight Proficiency Levels and Examples of Use. Luxembourg, Publication Office of the European Union, 2017. Online: https://doi.org/10.2760/38842

European Commission: Digital Education Action Plan (2021–2027). Online: https://bit.ly/3H5VyYY

European Commission: European Skills Agenda (Új Európai Készségfejlesztési Program). Online: https://bit.ly/3p46Tmb

European Commission Joint Research Centre (JRC): Upskilling for Life After the Pandemic: Commission Launches New Digital Competence Guidelines (Felkészülés a világjárvány utáni életre: A Bizottság új digitális kompetencia-iránymutatásokat indít). Online: https://bit.ly/3sRPLBf

European Commission: Shaping Europe’s Digital Future (Európai digitális egységes piaci stratégia.) Online: https://bit.ly/3I75Klv

European Commission: Upskilling Pathways – New Opportunities for Adults (A Tanács – 2016. december 19. – ajánlása a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára). Online: https://bit.ly/3I7Ykyo

Kampylis, Panagiotis – Yves Punie – Jim Devine: Promoting Effective Digital-Age Learning – A European Framework for Digitally-Competent Educational Organisations. 2015. EUR 27599 EN. Online: https://doi.org/10.2791/54070

Kluzer, Stefano – Clara Centeno – William O’Keeffe: DigComp at Work. Luxembourg, Publications Office of the European Union, 2020. EUR 30166 EN, JRC120376. Online: https://doi.org/10.2760/887815

Németh Adrienn: A közszolgálati digitális kompetencia referenciakeret – összefoglaló dokumentum, alapján. Budapest, DJN Kft., 2021. (kézirat)

Redecker, Christine: European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu. Luxembourg, Publications Office of the European Union, 2017. EUR 28775 EN. JRC107466. Online: https://doi.org/10.2760/159770

Tam, Gloria – Diana El-Azar: 3 Ways the Coronavirus Pandemic Could Reshape Education. 2020. március 2. Online: https://bit.ly/3v2HtsW

László Gábor

II. Digitális kutatásmódszertan – információk és adattárak, tudástartalmak keresése, értékelése, hasznosítása

A fejezet célkitűzése

Az adatok megkereséséhez, rendszerezéséhez, feldolgozásához, információvá alakításához és új tudás létrehozásához az információbőség korában új kompetenciákra és készségekre van szükség. Már nem az adatok és az információk rendelkezésre állásának kérdésköre jelenti a problémát, hanem sokkal inkább az, hogy hol és hogyan találhatjuk meg a keresett releváns információt, hogyan tudjuk a forrásokat értékelni, tudunk-e forráskritikával élni, és végül, de nem utolsósorban, hogyan tudjuk a forrásokat etikus módon felhasználni.

A fejezet célkitűzése, hogy bemutassa az információkeresés és információfeldolgozás folyamatát, technikáit, a forrásokat, a forráskritika fontosságát, valamint az etikus forráshivatkozásokat. Mindehhez a fejezet igénybe veszi az IKT-eszközök által kínált lehetőségeket.

Kihasználva az elektronikus jegyzet nyújtotta lehetőséget, a lábjegyzetekben további forrásokra, olvasnivalóra történő utalásokat helyeztünk el.

Információs túlterheltség, információmenedzsment

Az információs túlterheltség jelensége nem újszerű fejlemény, azonban a digitális információkezelés előretörésével, majd a világháló megjelenésével felerősödött.[14]

„A világon az adatok 90% -át az elmúlt két évben hozták létre. Ezek az adatok mindenhonnan származnak: a vásárlói információk összegyűjtésére használt érzékelők, a közösségi oldalakon történő bejegyzések, digitális képek és videók, vásárlási tranzakciók és mobiltelefon GPS-jelek, hogy csak néhányat említsünk” – írta Ralph Jacobson, az IBM globális kiskereskedelmi elemzési portfóliómarketing-menedzsere 2013-ban egy cikkében.[15]

„Az adatok 90%-át az elmúlt két évben hozták létre” szólam azóta is visszatérő mondat az interneten, például Jacquelyn Bulao 2020-as blogbejegyzésében is megjelenik, amely 2020-as adatokra vonatkozik.[16] Ez is felhívja a figyelmet arra, hogy mindig ellenőrizni kell a forrásokat. Fontos a megbízható források ismerete, használata, illetve szabadszavas internetes keresések esetében az első 10 találatnál több áttekintése. (Ennek módszerével a fejezet későbbi része foglalkozik.)

A web szülőatyjaként ismert Tim Berners-Lee által 1989-ben megjelentetett, a világháló alapjait lefektető indítványa magyarra fordítva „Az információmenedzsment: egy javaslat”[17] címet viselte. A kiinduló probléma szerint az információk rendelkezésre álltak ugyan, azonban egymástól elkülönülten, ezért „nyomozni” kellett a kutatások után. A megoldást a hiperhivatkozás jelentette a digitális térben, mintegy a tudományos publikálásban elvárt hivatkozás analógiájaként. A világháló megjelenése tette lehetővé a könnyű hozzáférést a szabadon vagy előfizetői adatbázisokban található információhoz, tartalmakhoz. Az információk rendelkezésre állnak, azonban sok félrevezető vagy éppen hamis információ is megtalálható (lásd álhírek). Tim Berners-Lee az elmúlt évtizedekben többször is aggodalmát fejezte ki az internet fejlődési irányaival kapcsolatban.[18]

Keresés

„Az egész oktatásügyet az egész világon mindenütt, amerre csak jártam, egy nagy tévedés hatja át,
egy óriási tévedés. Azt hiszik, hogy a könyv arra való, hogy az ember a tartalmát belepréselje a fejébe. Nézetem szerint a fej gondolkodásra való. A könyv pedig arra, hogy ne kelljen mindent fejben tartani.”
Szent-Györgyi Albert

Amint azt láthattuk, az adatok és az interneten rendelkezésre álló információ mennyiségének növekedése következtében a szükséges információ megtalálása a lehetetlennel lenne határos, ha nem állnának rendelkezésünkre különböző keresők.

Alapvetően kétfajta keresőt különböztethetünk meg, kulcsszavas, illetve tematikus keresőket.

A tematikus keresők esetében témakörökből választhatunk. Ilyen tematikus kereső például a lap.hu, a Startlap család része. Többek között a közösségi média térnyerése miatt az ilyen típusú katalógusoldalak háttérbe szorultak, inkább tematikus szakportálok vették át a helyüket. Így például ebbe a kategóriába sorolható a Wikipédia[19] is. (A tudományos kiadók folyóiratait egy portálon publikáló oldalak is tartozhatnak a tematikus keresők közé.)

2.1. ábra: Példa tematikus keresőre

Forrás: Startlap [képernyőkép], a szerző szerkesztése

A másik keresési lehetőség a kulcsszavas internetes keresők használata. Az ilyen típusú internetes keresőmotorok működési elvével és algoritmusaival szélesebb körben amiatt kezdtek foglalkozni, hogy az organikus találati listán[20] minél jobb helyezést érjenek el a weblaptulajdonosok. A keresőoptimalizálás (SEO – Search Engine Optimization) lényege, hogy bizonyos kulcsszavakra keresve minél előkelőbb helyen jelenjen meg az adott weboldal, ezáltal nagyobb látogatottságot érjen el.

A keresőmotorok működési elve 3 szintet foglal magában.

1.Feltérképezés: az úgynevezett robotok (spider vagy web crawler) előre meghatározott algoritmusok alapján meglátogatják, feltérképezik az internetes oldalakat, követik a rajtuk található linkeket, amelyek által további oldalakat térképeznek fel. Ezeket az eredményeket a következő lépésben feldolgozzák.

2.Indexelés: az indexelés során a feltérképezési folyamat keretében talált tartalmat tárolják és rendszerezik. Amint egy weboldal bekerül az indexbe, a releváns lekérdezések eredményeként már megjelenhet a találati listában. „A Google Keresés indexe weboldalak százmilliárdjait tartalmazza, mérete pedig jóval meghaladja a 100 000 000 gigabyte-ot. Olyan ez, mint egy könyv tárgymutatója – külön bejegyzéssel minden indexelt weboldal minden egyes szavához.”[21]

3.Rangsorolás: a különféle keresők különböző rangsorolási módszereket alkalmaznak a találatok sorrendjének meghatározására. A rangsorolás figyelembe veszi a felhasználók korábbi kereséseit, preferenciáit, földrajzi lokációját, de akár még azt is, hogy mobileszközt használnak. (Ennek feltétele, hogy vagy ugyanazon eszközről, vagy például a Google-fiókba bejelentkezve hajtsa végre a keresést a felhasználó.) Ezért a találati listák többnyire személyre szabottak. A Google 2016-ban bevezette a mesterségesintelligencia-alapú rangsorolást.[22]

Az internet korai szakaszában léteztek még úgynevezett metakeresők[23] is, amelyek egyszerre több keresőmotornak küldték el a keresési kérdést, és az azoktól visszakapott találatokat összegezték.

2020 októberében a Bing a világ keresési piacának 6,18%-át tette ki, míg a piacvezető Google piaci részesedése 88,14% volt. A Baidu kínai keresőmotor piaci részesedése 0,59% volt. A 2.2. ábra a keresési lekérdezések nagysága szerint mutatja az egyes keresők 2020. januári állapot szerinti piaci részesedését.[24]

2.2. ábra: Globális keresőmotorok piaci részesedése a keresési lekérdezések nagysága szerint, 2020. januári állapot szerint

Forrás: J. Clement: Global Search Engine Market Share as of January 2020. Search Query Size, 2020. augusztus 31.

Ahogy a 2.2. ábra is szemlélteti, a Google a legelterjedtebb kereső, ezért a következőkben a fejezet a Google keresőjén keresztül mutatja be a keresési alapelveket, azok azonban a többi kereső esetében is többnyire érvényesek.

Keresési találatok és azok szűkítése

Keressünk rá a big data szavakra a Google keresőjében, majd vizsgáljuk meg a megjelenő találati listát!

2.3. ábra: Google találati oldal a big data szavakra történő keresés esetén

Forrás: Google találati oldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

A 2.3. ábrán látható magyarázatok:

 Láthatjuk, hogy eredményként „Nagyjából 7 170 000 000 találat”-ot kaptunk, és a kereséshez felhasznált idő 0,53 másodperc volt.

 A találati listában megjelenik egy hirdetés is.

 A korábbiakban bemutatott organikus találati listát láthatjuk.

 A találatok szűkítésére szolgáló eszközök.

A találati oldal Egyebek lehetőségére kattintva (2.4. ábra) láthatóvá válik, hogy a beírt keresés találatait az alapértelmezett Összes [találat] mellett szűkíthetjük a Képek, Videók, Hírek, Könyvek mellett Térkép, Vásárlás, Járatok, valamint Pénzügyek kategóriájára.

2.4. ábra: Google találati oldal – Egyebek lehetőség menü ábrája

Forrás: Google találati oldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Az Eszközök menüpontra kattintva további lehetőségek válnak elérhetővé a találatok szűkítésére, amelyek összefoglalását a 2.5. ábra mutatja be. Lehetőség van csak magyar nyelvű találatok megjelenítésére (további nyelvi beállítások a Beállítások menü alatt érhetők el), valamint idő szerinti szűrésre is.

2.5. ábra: Google találati oldal – Eszközök menü lehetőségeit bemutató összefoglaló

Forrás: Google találati oldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

A találati oldalon a Beállítások menüponton belül látható a  Keresés súgó[25] – érdemes ezt áttanulmányozni –, valamint a  Speciális keresés, amelyet a következőkben tekintünk át.

2.6. ábra: Google találati oldal – Beállítások menü lehetőségeit

Forrás: Google találati oldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Összetett/speciális keresés

Összetett keresés alatt azt értjük, amikor a keresés során több keresési feltétel alapján keresünk, például kifejezésre, időintervallumra, szerzőre, jogszabályra stb.

Elsőként a Google-kereső összetett keresési funkcióit tekintjük át. Mindenki jól ismeri a Google letisztult kezdőoldalát. Nézzünk egy kicsit a gépház alá, és ismerkedjünk meg a részletes keresési lehetőségekkel! Az itt megismert fogások más keresők esetében is alkalmazhatók, így a későbbiekben ismertetésre kerülő adatbázisok szinte mindegyikénél.

Speciális keresési funkciók megnyitásához kattintsunk a Google főoldalán a Beállításokra, majd a Speciális keresés lehetőségre. Ahogy az a 2.6. ábrán látható, a Beállítások menüpont alatt a  Speciális keresésre kattintva szintén erre az oldalra fogunk jutni. (Ha nem boldogulnánk, még mindig ott a lehetőség, hogy beírjuk a keresőmezőbe: „speciális keresés Google”.)

2.7. ábra: Google kezdőoldal képernyőkép, a Speciális keresési lehetőség elérésének megjelenítésével

Forrás: Google kezdőoldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

A megjelenő oldalon máris sokkal több lehetőséget láthatunk, amivel pontosabb találatokat érhetünk el a keresés során.

2.8. ábra: A Google Speciális keresés oldala

Forrás: Google Speciális keresés [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Ha jobban szemügyre vesszük, akkor az oldal jobb oldalán, az „Ennek elvégzéséhez a keresőmezőben.” résznél megtalálhatjuk azt a leírást, amelynek segítségével ugyanezt az eredményt érhetjük el a kereső főoldalán található keresőmezőből indulva.[26]

Nézzük meg a különbséget a korábbi big data keresésünket alapul véve. Keressünk rá most a big data kifejezésre, azaz a második mezőbe – „A találatok tartalmazzák pontosan ezt a szót vagy kifejezést:” – írjuk be a szavakat. A magyarázat szerint „Ennek elvégzéséhez a keresőmezőben” a pontos kifejezéseket tegye idézőjelbe: „esküvői torta”, azaz példánknál maradva, ha a főoldalon a „big data” kifejezésre keresünk, „” közé téve a két szót, ugyanazt az eredményt fogjuk kapni, mint ha a speciális keresés oldalról indítottuk volna a keresést.

2.9. ábra: Google találati oldal a big data kifejezésre történő keresés esetén

Forrás: Google találati oldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Látható, hogy immáron „csak” 133 millió találatunk van a korábbi 7,1 milliárd találathoz viszonyítva.

Jegyezzük meg, ha kifejezésre akarunk keresni és nem egymás melletti külön álló külön kulcsszavakra, akkor tegyük idézőjelbe a szókapcsolatot, így már kifejezésre történik a keresés.

A kifejezésekre történő keresés a későbbiekben bemutatásra kerülő adatbázisok esetében is hasznos lesz, hogy a legrelevánsabb találatokat kaphassuk.

Kép alapján történő keresés

Előfordulhat, hogy van egy jó képünk, (info)grafikánk, amelyet szeretnénk előadásunkban bemutatni, de már nem emlékszünk pontosan, hogy honnan töltöttük le, vagy csak valami miatt fontos lenne megkeresni a hozzá tartozó forrást. Ekkor jól jöhet a Google Kép alapján történő keresési lehetősége. Ehhez annyit kell tennünk, hogy megnyitjuk a Google képkeresőjét a https://images.google.com címen, vagy a kereső főoldalán a „Képek” feliratra kattintunk. A korábbiakban megismert speciális keresésre itt is van lehetőségünk.[27]

A kép feltöltésére több módszer van. A legegyszerűbb egérrel a fájlkezelőből áthúzással feltölteni a képet, amelyet (vagy amelyhez hasonlót) szeretnénk megkeresni.

2.10. ábra: Google Képek – Keresés kép alapján lehetőségeinek összefoglalása

Forrás: Google Képek – keresés kép alapján [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Google Tudós

A Google Tudós szolgáltatása 2004. november 18-án indult. A Google speciális keresője, a Google Tudós segít megtalálni a releváns forrásokat a tudományos kutatás világából. Kereshetünk tudományos cikkeket, disszertációkat, könyveket, kivonatokat, bírósági határozatokat stb. A Google Tudós tudományosfolyóirat- és szakkönyvkiadók adatbázisaiból, tudományos szakmai társaságok, felsőoktatási intézmények honlapjairól, intézményi repozitóriumokból, könyvtári katalógusokból és más webhelyekről gyűjti az adatokat. Ennek ellenére az itt megjelenő találatok is tartalmazhatnak nem tudományos forrásokat, illetve parazita kiadók találatai is megjelenhetnek a listában. Ezért ennél a keresési formánál is fontos a forráskritika, amelyet a fejezet későbbi részében mutatok be.

A parazita folyóiratok (predatory journals) olyan álakadémiai folyóiratok, amelyek azzal a céllal jöttek létre, hogy kihasználva a fejezet későbbi részében kifejtett Open Access publikációs modellt, mindenfajta minőségbiztosítás nélkül pénzt szedjenek be a szerzőktől a cikk megjelenéséért. Sok esetben nehéz azonosítani ezeket a folyóiratokat (adott esetben konferenciákat), mivel magas színvonalú nyílt hozzáférésű folyóiratoknak adják ki magukat, de nem biztosítanak érdemi szerkesztői és szakértői értékelést. Azáltal, hogy hiteles források is hivatkoznak ezekre a folyóiratokra, hivatalosnak tüntethetik fel az egyébként megkérdőjelezhető forrást, ami komoly problémát jelent a mai tudományos kommunikációban.[28]

2.11. ábra: A Google Tudós kereső kezdőoldala Speciális keresés funkció elérhetőségével

Forrás: Google Tudós oldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

A Google Tudóst (Google Scholar) a https://scholar.google.com/ címről megnyitva ugyanaz a letisztult keresőfelület és keresőmező  található, mint amit már megszoktunk a hagyományos kereső esetében. A ≡ jelre kattintva  további lehetőségek állnak rendelkezésünkre, a Speciális keresést  is beleértve, amely azonban kicsit különbözik a korábbiakban ismertetettektől.

2.12. ábra: A Google Tudós speciális keresés oldala

Forrás: Google Tudós speciális keresési oldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

A találati lista ugyanannak a műnek több elérhetőségét vagy változatát is tartalmazhatja,  amint azt a 2.13. ábra mutatja. Ezek között lehet olyan, amelyen keresztül megtalálhatjuk, mely könyvtárban érhető el a nyomtatott példány (vagy elektronikus elérés), illetve lehet olyan elérhetőség is, amelyen keresztül korlátozás nélkül  hozzáférhető a mű teljes szövege (lásd nyílt hozzáférés).  Továbbá lehetőségünk van megtekinteni kapcsolódó cikkeket, valamint az adott közleményre a Google Tudós által megtalált hivatkozásokat (idézetek száma).[29]

2.13. ábra: Google Tudós-találat

Forrás: Google Tudós találati oldal cikk [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Online adatbázisok

Hasznos kiindulópont az NKE Központi Könyvtárának honlapja, amely az egyetem központi weboldalán[30] keresztül érhető el.

Közszolgálati Tudásportál

A Nemzeti Közszolgálati Egyetem kereshető és teljes szövegek díjmentes hozzáférését biztosító digitális tudástára közvetlenül elérhető a https://tudasportal.uni-nke.hu/ címről.

„A Közszolgálati Tudásportál a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen keletkezett, az Egyetemen folyó képzéssel és kutatással kapcsolatos, illetve az Egyetem és jogelőd intézményeinek történetével összefüggő digitális dokumentumok adattára.”[31]

Kiemelt gyűjtemények: Ludovika Gyűjtemény, Magyary Archívum, Közszolgálati Online Lexikon. További gyűjtemények: Digitalizált régi könyvek, Doktori disszertációk, Folyóiratok, folyóiratcikkek, NKE kiadványok, Pályázati anyagok, Publikációk.

Előfizetett és szabadon hozzáférhető adatbázisok

Az aktuálisan előfizetett és így a hozzáférhető adatbázisok köre évről évre változik, ezért érdemes mindig az Egyetemi Könyvtár kapcsolódó aloldalán tájékozódni a www.uni-nke.hu/konyvtar/adatbazisok címen, ahol az előfizetett adatbázisok betűrendben megtalálhatók, és közvetlenül kattinthatók.

Az adatbázisok használatában a könyvtár munkatársai tudnak további segítséget nyújtani.[32]

Az előfizetett adatbázisok az NKE belső hálózatán található számítógépekről (például a könyvtárakban elhelyezett olvasói számítógépekről), valamint távolról (például kollégiumokból vagy akár otthonról) is elérhetők. A távoli eléréshez bizonyos adatbázisok esetében az Informatikai Igazgatóság által üzemeltetett VPN-szolgáltatás szükséges. Vannak olyan szolgáltatások is, amelyek csak az egyetem meghatározott számítógépeiről érhetők el.

Azoknál az adatbázisoknál, ahol a bejelentkezési lehetőségeknél az eduID bejelentkezési lehetőséget látjuk (a 2.14. ábra csak egy lehetséges megjelenést mutat be), nem szükséges VPN-kapcsolat, az egyetemen használt azonosítóval be tudunk lépni a következőkben ismertetettek szerint.

2.14. ábra: Példa eduID bejelentezési logóra

Forrás: eduID [képernyőkép], a szerző szerkesztése

2.15. ábra: eduID bejelentkezés – intézmény kiválasztása

Forrás: eduID [képernyőkép], a szerző szerkesztése

2.16. ábra: eduID bejelentkezés – bejelentkezési adatok megadása

Forrás: eduID [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Felhasználónévhez hallgatóként a Neptun-kódot, jelszóhoz pedig a Moodle-be történő bejelentkezés során használt jelszót (ami azonos az O365-ös jelszóval) kell megadni.

Az előfizetett adatbázisok köre időről időre változik, így a fejezetben csak néhányat emelünk ki. A kimaradó, de aktuálisan elérhető adatbázisokkal a gyakorlatok során lesz lehetőség megismerkedni.

Akadémiai Kiadó Magyar Elektronikus Referenciamű Szolgáltatás (MeRSZ)

2016-ban indult el az Akadémiai Kiadó gondozásában a MeRSZ, amely több száz magyar nyelvű kézikönyvet, szakkönyvet, felsőoktatási tankönyvet, jegyzetet tartalmaz a legkülönbözőbb tudományterületekről.

Az előfizetés használata eduID-vel lehetséges egyetemi IP-cím-tartományon kívül, azaz nincs szükség VPN-kapcsolatra. A szolgáltatás rendelkezik mobiltelefonos applikációval, amely Android, iOS és Windows operációs rendszerekre is elérhető. Az alkalmazásokban szintén használható az eduID-azonosítás.

Az előfizetéses szolgáltatáson kívül van blog is, amely bejelentkezés nélkül is olvasható, és számos hasznos tanáccsal szolgál az alábbi témakörökben: vizsgaidőszak, tanulási tippek, dolgozat, jegyzet. A bejegyzésekben sokszor be vannak linkelve azok a tartalmak, könyvek, amelyek bejelentkezés után teljesszövegűen hozzáférhetők, illetve tartalmaznak kereszthivatkozásokat is más blogbejegyzésekre.

A MERSZ adatbázisában megjelenített e-könyvek egyes részleteihez jegyzeteket fűzhetünk, illetve egy kattintással elkészíthetjük a szükséges hivatkozást több hivatkozási stílusból (Harvard, Chicago, APA) választva.

2.17. ábra: A Magyar Elektronikus Referenciamű Szolgáltatás kezdőoldala

Forrás: Magyar Elektronikus Referenciamű Szolgáltatás [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Statista

A Könyvtár honlapján megjelent legfrissebb információk alapján elérhető a Statista adatbázis, amely „több ezer forrásból összegzi a rendelkezésre álló globális és regionális statisztikai adatokat a társadalom, gazdaság, demográfia, környezet, média, kultúra témakörében. A szolgáltatás részeként országjelentések, regionális elemzések, pénzügyi adatok, infografikák is elérhetők az NKE polgárai számára. […] A táblázatok és összeállítások jó segítséget nyújthatnak szakcikkek és szemináriumi dolgozatok elkészítéséhez is.”[33] A fejezetben megtalálható számos diagramnak szintén a Statista a forrása.

Az előfizetés használható a korábbiakban bemutatott eduID-szolgáltatással egyetemi IP-cím-tartományon kívül, azaz nincs szükség VPN-kapcsolatra. A 2.18. ábrán látható a sikeres bejelentkezés ténye.

2.18. ábra: Statista-kezdőoldal

Forrás: Statista [képernyőkép], a szerző szerkesztése

További hasznos statisztikai adatbázisok

A fejezetben a legnagyobb, ingyenesen elérhető hivatalos statisztikai adatportálokat mutatjuk be. A legtöbb közülük rendelkezik vizualizációs eszközökkel is.

Központi Statisztikai Hivatal (KSH)

A KSH feladat- és hatáskörét a Központi Statisztikai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzata ismerteti, amely A Miniszterelnökséget vezető miniszter 27/2020. (XII. 28.) MvM utasítása a Központi Statisztikai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról jogszabályban található meg.

„2. § (1) A KSH a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény szerinti kormányzati főhivatal, amelynek felügyeletét a Miniszterelnökséget vezető miniszter látja el.

[…]

3. § (1) A KSH feladatait és hatáskörét a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.), valamint a KSH alapító okirata és az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet határozza meg.

(2) A KSH mint nemzeti statisztikai hivatal célja, hogy statisztikai információk nyilvánosságra hozatalával valósághű, tárgyilagos képet adjon a társadalom, a gazdaság, a környezet állapotáról és annak változásairól, az állami szervek, az önkormányzatok, a gazdasági szervezetek – beleértve a pénzügyi piacokat –, a civil szervezetek, a tudományos tevékenységet végzők, a közvélemény, a média szereplői, valamint a nemzetközi szervezetek, különösen az Európai Unió intézményei számára.”

Nézzük meg, milyen feltételekkel lehet felhasználni az oldalon közzétett adatokat. Ehhez nyissuk meg az oldal Felhasználási feltételek menüpontját!

A szerzői jogra vonatkozóan az alábbiakat olvashatjuk: „A www.ksh.hu domain név alatt (továbbiakban: Portál) található tartalom a Központi Statisztikai Hivatal szellemi tulajdona, a KSH a szerzői jog jogosultja. Minden engedély nélküli használat a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény, a Büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény, a Polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény, valamint a Szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény rendelkezéseinek (a továbbiakban: vonatkozó szabályok) megsértéséből fakadó jogkövetkezményekkel jár.”

Tartalom használatára vonatkozó szabályok: „A KSH a Portálon megjelenő dokumentumok használatának jogát csak azzal engedélyezi, hogy a felhasználó tudomásul veszi, hogy az e kiszolgálón található oldalakat nem jogosult módosítani, újra előállítani vagy kereskedelmi célzattal felhasználni.”

Hasonlítsuk össze a KSH felhasználási feltételeit a továbbiakban bemutatásra kerülő adatportálok felhasználási feltételeivel!

2.19. ábra: A Központi Statisztikai Hivatal kezdőoldala

Forrás: Központi Statisztikai Hivatal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Eurostat

Az Eurostat az Európai Unió statisztikai hivatala, amely tagállamok nemzeti statisztikai intézeteivel és más nemzeti hatóságaival együttműködve készíti az európai statisztikákat. Az Európai Statisztikai Rendszerhez (ESS) tartoznak Svájc, valamint az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak statisztikai hatóságai is. Az összes európai statisztika elérhető az Eurostat weboldalán.[34]

Az adatok felhasználására vonatkozóan az Eurostat politikája az adatok szabad újrafelhasználásának ösztönzése mind kereskedelmi, mind nem kereskedelmi célokra. A Creative Commons licencét nem nevezik meg expliciten, de a honlapon közzétett összes statisztikai adat, metaadat, hivatalos kiadvány és egyéb dokumentum néhány kivételtől eltekintve szabadon felhasználható. Követelmény, hogy forrásként legyen feltüntetve az Eurostat, továbbá ha az újrafelhasználás az adatok vagy a szöveg módosítását vonja maga után, ezt világosan jelezni kell.[35]

2.20. ábra: Az Eurostat kezdőoldala

Forrás: Eurostat [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Világbank-adatportál

A Világbank által üzemeltetett World Bank Open Data adatportál[36] ingyenes és nyílt hozzáférést biztosít a globális fejlesztési adatokhoz. Az adatok, ha másként nem jelzik a portálon, a Creative Commons Attribution 4.0 nemzetközi licenc alapján kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célokra felhasználhatók.

2.21. ábra: A World Bank Open Data adatportál kezdőoldala

Forrás: World Bank Open Data [képernyőkép], a szerző szerkesztése

OECD-adatportál

Az OECD is üzemeltet adatportált, ahol a legfrissebb OECD-adatok (diagramok, térképek, táblázatok) és tanulmányok között lehet keresni témakörök és országok szerint, valamint szabadszavas kereséssel. A felhasználási feltételek eltérőek a különböző adatforrásból származó tartalmakkal kapcsolatosan, de megemlítik a Creative Commons licenceket, valamint tartalmazzák a fordításokra vonatkozó irányelveket is.

2.22. ábra: Az OECD-adatportál kezdőoldala

Forrás: OECD Data [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Az UNESCO Statisztikai Intézete

Az UNESCO Statisztikai Intézete (UIS)[37] az oktatás, a tudomány, a kultúra és a kommunikáció nemzetközileg összehasonlítható adatainak hivatalos és megbízható forrása. A felhasználási feltételek megengedőek, de nem nevesítik a Creative Commons licencet.[38]

2.23. ábra: Az UNESCO Statisztikai Intézet-adatportál kezdőoldala

Forrás: UNESCO Statisztikai Intézete [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Our World in Data

Az oldal célja, hogy „a nagy problémákkal kapcsolatos ismeretek hozzáférhetővé és érthetővé váljanak”. Az oldalt a Global Change Data Lab nonprofit szervezet üzemelteti és tartja fenn, az Oxfordi Egyetem kutatóival együttműködésben. Az oldal használata ingyenes, és mindenki számára elérhető.

2.24. ábra: Az Our World in Data adatportál kezdőoldala

Forrás: Our World in Data [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Jogszabálytárak

A tanulmányok, valamint a mindennapi élet, munka során szükség lehet a különböző jogszabályok szövegének pontos ismeretére. Ebben nyújtanak segítséget a jogszabálytárak, jogszabálykeresők.

Nemzeti Jogszabálytár

„A Nemzeti Jogszabálytár mindenki számára térítésmentesen igénybe vehető jogszabálykereső szolgáltatás. A Nemzeti Jogszabálytár tartalomszolgáltatója és a szolgáltatás üzemeltetője a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.” „A Nemzeti Jogszabálytár közzétételéről a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény rendelkezik, részletes szabályait a Nemzeti Jogszabálytárról szóló 338/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet határozza meg.”[39]

A közismert jogszabályokra kattintva, a hétköznapi nyelvben ismert neveken lehet megtalálni a jogszabályokat, például Áfa. tv. – 2007. évi CXXVII. törvény (2008. január 1.) – az általános forgalmi adóról, Eügyintézési tv. – 2015. évi CCXXII. törvény (2016. január 1.) – az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól, Infotv. – 2011. évi CXII. törvény (2011. július 27.) – az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról stb.

2.25. ábra: Nemzeti Jogszabálytár kezdőoldal

Forrás: Nemzeti Jogszabálytár [képernyőkép], a szerző szerkesztése

Jogtár

A Jogtár a Wolters Kluwer Hungary Kft. ingyenes, hatályos jogszabálygyűjteményének oldala. A szolgáltatás „az adott napon hatályos magyar jogszabályokat tartalmazza, és a jogszabály hatályos időállapotán túl az azt közvetlenül követő időállapotát”.[40]

Az NJT-hez hasonlóan itt is megtalálhatóak a Kiemelt jogszabályok köznapi neveik alapján. Az előfizetéses változat számos prémium szolgáltatást nyújt. A Jogtár használatával kapcsolatos videós segédlet található a kiadó honlapján,[41] amely hasznos tippeket és segítséget nyújt kezdő és haladó Jogtár-felhasználóknak egyaránt.

2.26. ábra: Jogtár

Forrás: Jogtár [képernyőkép], a szerző szerkesztése

2.27. ábra: Jogtár, előfizetői változat

Forrás: Jogtár előfizetői változat [képernyőkép], a szerző szerkesztése

EURLex

„Az EUR-Lex az uniós joghoz online hozzáférést adó portál. Az EUR-Lex tartalmazza az EU jogi dokumentumainak hivatalos változatát, egyszersmind a legátfogóbb uniós jogtár. Az EU 24 hivatalos nyelvének mindegyikén rendelkezésre áll, és naponta frissül.”[42]

2.28. ábra: EUR-Lex

Forrás: EUR-Lex oldal [képernyőkép], a szerző szerkesztése

A „honlap tartalmára, az uniós jogszabályok összefoglalóira és az egységes szerkezetbe foglalt szövegekre vonatkozó szerzői jogok tulajdonosa az Európai Unió, és e szerzői jogokat a Creative Commons Attribution 4.0 nemzetközi licenc védi. Ennek alapján a honlap tartalma a forrás és a felhasználó által tett esetleges változtatások feltüntetésével felhasználható.”[43] A Creative Commons licenceket a következő fejezetben ismertetjük.

Open Access – Nyílt hozzáférés

A nyílt hozzáférés modell egyik életre hívó alapgondolata annak az ellentétnek a feloldása volt, hogy az államilag finanszírozott, naprakész tudományos kutatások és fejlesztések eredményeiről csak a tudományos folyóiratok tudósítanak megfelelő mélységben és hitelességgel. Ezeket a folyóiratokat azonban profitorientált kiadók adják ki, amelyek üzleti alapon, előfizetési díjért nyújtják a szolgáltatásaikat. Így az a paradox helyzet áll elő, hogy egy államilag, közpénzből finanszírozott kutatás eredményeiért egy másik államilag fenntartott intézménynek, például könyvtárnak fizetnie kell. Többek között ez a gondolatmenet hozta létre 2002-ben a Budapest Open Access Iniciatívát, amely a nyílt hozzáférés elveinek első hivatalos megfogalmazása volt.[44] A nyílt hozzáférés gondolatának eredete[45] azonban a korábban már említett Tim Berners-Lee[46] nevéhez és a CERN-hez (Európai Nukleáris Kutatási Szervezet) köthető. 1993. április 30-án a CERN közkinccsé tette a világháló szoftverét. Később a CERN egy kiadást tett elérhetővé nyílt licenccel, amely biztosabb módja annak, hogy maximalizálja a szoftver terjesztését. Ezek a lépések tették lehetővé az internet fejlődését.[47]

„Szabad hozzáférésen azt értjük, hogy mindenki számára ingyenesen olvashatók, letölthetők, lemásolhatók, kinyomtathatók, terjeszthetők ezek a cikkek, bennük keresés végezhető, a cikkek teljes szövegéhez csatolások fűzhetők, keresőmotorral indexelhetők, adat formájában valamely szoftverrel kezelhetők, vagy egyéb törvényes célra felhasználhatók pénzügyi, jogi vagy műszaki korlátozás nélkül, kivéve azokat a korlátozásokat, amelyek egyébként az internethez való hozzáférés velejárói. A reprodukálás és terjesztés egyedüli korlátja az legyen, és a szerzői jogvédelem szerepe ezen a területen abban nyilvánuljon meg, hogy a szerzők ellenőrizhessék műveik integritását, továbbá jogosultak legyenek arra, hogy megfelelően elismerjék munkájukat, és hivatkozzanak rájuk.”