dr. Firniksz Judit

Pillanatkép a digitális

piacok szabályozásáról

A DMA a vállalati compliance tükrében

Wolters Kluwer Hungary • Budapest, 2023

Kiadja a

Wolters Kluwer Hungary Kft.

Budapest, 2023

1117 Budapest, Budafoki út 187–189.

Telefon: +36 (1) 464-5656

E-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.com/hu-hu

Felelős vezető: Kézdi Katalin, a Wolters Kluwer Hungary Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: dr. Krizsán Brigitta

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Váci Tímea, dr. Krizsán Brigitta

Felelős szerkesztő: dr. Gácsi Anett, dr. Szilvási Miklós

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Hungary Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Hungary Kft.

ISBN 978-963-594-292-3

Termékkód: NEB1067

Kiadványaink megvásárolhatóak a shop.wolterskluwer.hu webáruházban.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerző:

dr. Firniksz Judit

Kézirat lezárva:

2023. június 20.

© dr. Firniksz Judit, Budapest, 2023

© Wolters Kluwer Hungary Kft., Budapest, 2023

Rövidítések jegyzéke1

Alkalmazott

rövidítés / fogalom

Meghatározás

AIA

(Artificial Intelligence Act)

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mesterséges intelligenciára vonatkozó harmonizált szabályok (a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabály) megállapításáról és egyes uniós jogalkotás aktusok módosításáról

(COM/2021/206 final)

AI Liability Directive

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács irányelve a szerződésen kívüli polgári jogi felelősségre vonatkozó szabályoknak a mesterséges intelligenciához való hozzáigazításáról (a mesterséges intelligenciával kapcsolatos felelősségről szóló irányelv)

(COM/2022/496 final)

Airbnb Ireland ügy

C-390/18. Airbnb Ireland ügy, EU:C:2019:1112

Amazon Buy Box ügy

COMP/AT.40703. ügyszámon indított eljárás

Amazon Marketplace ügy

COMP/AT.40462. ügyszámon indított eljárás

Antitröszt (jog)

A kartellellenes és az erőfölénnyel való visszaélésre vonatkozó szabályegyüttes.

Antitröszt Bírságközlemény

A Gazdasági Versenyhivatal elnökének és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa elnökének 11/2017. közleménye a versenykorlátozó megállapodásokra és összehangolt magatartásokra, a gazdasági erőfölénnyel való visszaélésre, valamint a jelentős piaci erővel való visszaélésre vonatkozó tilalmakba ütköző magatartások esetén a bírság összegének megállapításáról

API

(Application Programming Interfaces)

Nyílt alkalmazásprogramozási felületek

Árfeltüntetési irányelv

(Price Indication Directive)

Az Európai Parlament és a Tanács 98/6/EK irányelve (1998. február 16.) a fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről

(HL L 80., 1998.3.18., 27. o.)

AVMD

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv)

(HL L 95., 2010.4.15., 1. o.)

B2B

(business-to-business)

Vállalatközi kapcsolat

B2C

(business-to-consumer)

Vállalkozás és fogyasztó között fennálló kapcsolat

BEREC

Body of European Regulators for Electronic Communications, az európai elektronikus hírközlési hatóságok testülete

CAGR

(compounded annual growth rate)

A befektetések időbeli teljesítményét jellemző kumulatív éves növekedési ráta

Connectivity Package

Az uniós konnektivitási ágazat átalakítására vonatkozóan 2023. február 23-án közétett új bizottsági kezdeményezéscsomag

(https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_985)

Copyright Directive

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelve (2019. április 17.) a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról

(HL L 130., 2019.5.17., 92. o.)

CRD

(Consumer Rights Directive)

Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

(HL L 304., 2011.11.22., 64. o.)

Cyber Resilience Act

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a digitális elemeket tartalmazó termékekre vonatkozó horizontális kiberbiztonsági követelményekről és az (EU) 2019/1020 rendelet módosításáról

(COM/2022/454 final)

Cybersecurity Act

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/881 rendelete (2019. április 17.) az ENISA-ról (az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségről) és az információs és kommunikációs technológiák kiberbiztonsági tanúsításáról, valamint az 526/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (kiberbiztonsági jogszabály)

(HL L 151., 2019.6.7., 15. o.)

Data Act

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a méltányos adathozzáférésre és adatfelhasználásra vonatkozó harmonizált szabályokról (adatmegosztási jogszabály)

(COM/2022/68 final)

DCSD

(Digital Content and Services Directive)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/770 irányelve (2019. május 20.) a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések egyes vonatkozásairól

(HL L 136., 2019.5.22., 1. o.)

DGA

(Data Governance Act)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/868 rendelete (2022. május 30.) az európai adatkormányzásról és az (EU) 2018/1724 rendelet módosításáról (adatkormányzási rendelet)

(HL L 152., 2022.6.3., 1. o.)

Digitális Évtized 2030

(Digital Decade 2030)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2481 határozata (2022. december 14.) a Digitális évtized 2030 szakpolitikai program létrehozásáról

(HL L 323., 2022.12.19., 4. o.)

Digitális vállalkozások

Mindazon piaci szereplők, amelyek kínálata digitális technológiákra épül, vagy tevékenységük során digitális technológiát alkalmaznak. (Lyytinen és mtsai., 2016).

DMA

(Digital Markets Act)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1925 rendelete (2022. szeptember 14.) a digitális ágazat vonatkozásában a versengő és tisztességes piacokról, valamint az (EU) 2019/1937 és az (EU) 2020/1828 irányelv módosításáról (digitális piacokról szóló jogszabály)

(HL L 265., 2022.10.12., 1. o.)

DOJ

Department of Justice – az USA igazságügyi minisztériuma

DORA

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2554 rendelete (2022. december 14.) a pénzügyi ágazat digitális működési rezilienciájáról, valamint az 1060/2009/EK, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 909/2014/EU és az (EU) 2016/1011 rendelet módosításáról

(HL L 333., 2022.12.27., 1. o.)

DSA

(Digital Services Act)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2065 rendelete (2022. október 19.) a digitális szolgáltatások egységes piacáról és a 2000/31/EK irányelv módosításáról (digitális szolgáltatásokról szóló rendelet)

(HL L 277., 2022.10.27., 1. o.)

EAA

(Accessibility Act, Akadálymentességi irányelv)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről

(HL L 151., 2019.6.7., 70. o.)

ECI

A Tanács 2008/114/EK irányelve (2008. december 8.) az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről

(HL L 345., 2008.12.23., 75. o.)

E-Evidence Agreement

Elektronikus bizonyítékokhoz történő hozzáférésre vonatkozó javaslatcsomag

(https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hu/IP_18_3343)

eIDAS Regulation

Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(HL L 257., 2014.8.28., 73. o.)

E-kereskedő

Ahol az az online kereskedelem sajátosságaira tekintettel releváns, az üzleti felhasználó fogalmának szinonimájaként használjuk az e-kereskedő fogalmat.

Elektronikus Kereskedelemről szóló irányelv

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól

(HL L 178., 2000.7.17., 1. o.)

Elite Taxi ügy

C-434/15. Elite Taxi ügy, EU:C:2017:981

Ellátási lánc

(Supply chain)

A fogyasztói igény kielégítésére szolgáló termékek és a szolgáltatások előállításához és forgalmazásához szükséges egymáshoz kapcsolódó tevékenységek, folyamatok ellátását végző piaci szereplők együttműködési rendszere.

(Blahó és mtsai., 2021)

E-Privacy Directive

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv)

(HL L 201., 2002.7.31., 37. o.)

E-Privacy Regulation

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete az elektronikus hírközlés során a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről, valamint a 2002/58/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről Ű(elektronikus hírközlési adatvédelmi rendelet)

(COM/2017/010 final – 2017/03 (COD)

Értéklánc

(Value chain)

Az ellátási lánc mentén keletkező költségek és létrejövő új értékek. (Blahó és mtsai., 2021)

EU

Európai Unió

EUB

Az Európai Unió Bírósága

EUMSZ

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

Európai Elektronikus Hírközlési Kódex

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (átdolgozás)

(HL L 321., 2018.12.17., 36. o.)

European Digital Identity Regulation

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 910/2014/EU rendeletnek az európai digitális személyazonosság keretének létrehozása tekintetében történő módosításáról

(COM/2021/281 final)

FCPA

Foreign Corrupt Practices Act of 1977 (A külföldi korrupciós gyakorlatokról szóló 1977. évi törvény)

(15 U.S.C. § 78dd-1, et seq.)

Felfedezhetőség (discoverability)

Valamely tartalom vagy információ elérhetősége az internet útján elérhető valamennyi tartalom és információ vonatkozásában.

Fogyasztó

Azon természetes személy, aki kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el.

Fogyasztóvédelmi Bírságközlemény

A Gazdasági Versenyhivatal elnökének és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa elnökének 12/2017. közleménye a fogyasztóvédelmi típusú ügyekben kiszabott bírság meghatározásának szempontjairól

FRAND

(fair, reasonable and non-discriminatory)

Tisztességes, észszerű és diszkriminációmentes

GDPR

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet)

(HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)

Google Android ügy

A Bizottság által AT.40099. ügyszámon 2018. július 18. napján hozott döntés.

Google Shopping ügy

T612/17. Google Shopping ügy, EU:T:2021:763

GVH

Gazdasági Versenyhivatal

Interoperable Europe Act

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közszféra Unión belüli magas szintű interoperabilitását biztosító intézkedések meghatározásáról

(COM/2022/720 final)

IoT

(Internet of Things)

A „dolgok internete” az internetre csatlakozni képes azon eszközök összességét jelenti, amelyek képesek az általuk begyűjtött adatokat az interneten (felhőn) keresztül megosztani: az okoseszközöktől a szenzorokig, jeladókig széles az érintett eszközök, köre, amelyek elsődleges feladata, hogy információt szolgáltassanak, amennyiben ezeket az eszközöket – általában automatizált – rendszerekkel kapcsolják össze, akkor jelentős segítséget nyújthatnak mind az ipari, mind a fogyasztói felhasználók számára azzal, hogy lehetővé teszik az adott körbe tartozó releváns információk gyűjtését, elemzését, és erre épülően akár valamely tevékenység(ek) elvégzését is.

IPTV

Azon digitálistelevízió-szolgáltatások, amelyeket internet protokoll (IP) használata révén biztosítanak.

ITSZ irányelv

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról

(HL L 241., 2015.9.17., 1. o.)

Láthatóság

Valamely vállalkozásnak, márkáinak vagy termékeinek egy adott felhasználói környezetben való megjelenítése.

Lineáris műsorszolgáltatás

A médiaszolgáltatók által nyújtott azon médiaszolgáltatások, amelyek műsorrend köré szerveződnek.

Media Freedom Act

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a belső piaci médiaszolgáltatások közös keretének létrehozásáról (az európai tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály) és a 2010/13/EU irányelv módosításáról

(COM/2022/457 final)

Megtalálhatóság

(findability)

Valamely tartalom vagy információ elérhetősége valamely azonosítható konkrét online közegben, térben, felületen (például weblapon, e-kereskedelmi felületen).

MICA

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a kriptoeszközök piacairól és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról

(COM/2020/593 final)

New Deal for Consumers

Új megállapodás a fogyasztói érdekekért – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak

[COM(2018) 183 final]

NIS irányelv

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről

(HL L 194., 2016.7.19., 1. o.)

NIS2

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2555 irányelve (2022. december 14.) az Unió egész területén egységesen magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről, valamint a 910/2014/EU rendelet és az (EU) 2018/1972 irányelv módosításáról és az (EU) 2016/1148 irányelv hatályon kívül helyezéséről (NIS2 irányelv)

(HL L 333., 2022.12.27., 80. o.)

Olasz Amazon Fulfilment ügy

A528. ügyszámon az olasz versenyhatóság (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) által indított ügy

Olasz Android Auto ügy

A529. ügyszámon az olasz versenyhatóság (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) által indított ügy

Omnibus irányelv

Az Európai Parlament és a Tanács 2019/2161 irányelve (2019. november 27.) a 93/13/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 98/6/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése tekintetében történő módosításáról

(HL L 328., 2019.12.18., 7. o.)

Open Internet Regulation

(Nyílt Internet rendelet)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2120 rendelete (2015. november 25.) a nyílt internet-hozzáférés megteremtéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv és az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 531/2012/EU rendelet módosításáról

(HL L 310., 2015.11.26., 1. o.)

OTT-szolgáltatások

(over-the-top

szolgáltatások)

A fogalom az érintett szolgáltatások megvalósítási módja alapján mindazon tartalmakat, szolgáltatásokat vagy alkalmazásokat magában foglalja, amelyeket a nyílt internet útján juttatnak el a végfelhasználókhoz.

(BEREC, 2016)

P2B

(platform-to-business)

Platform és üzleti felhasználónak minősülő entitások közötti kapcsolat

P2B rendelet

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendelete (2019. június 20.) az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról

(HL L 186., 2019.7.11., 57. o.)

Pandémia

A SARS-CoV-2 vírus által okozott Covid19 elnevezésű betegséggel fertőző világjárvány. Első hulláma 2020 első hónapjaival, második hulláma 2020 nyarával, harmadik hulláma 2021 februárjával kezdődően zajlott le.

Privacy Shield 2.0

EU-US Data Privacy Framework

(www.privacyshield.com, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_22_7632)

Product Liability Directive

(Termékfelelősségi irányelv)

A Tanács 85/374/EGK. irányelve (1985. július 25.) a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről

(HL L 210., 1985.8.7., 29. o.)

PSD2

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(HL L 337., 2015.12.23., 35. o.)

Regulation on targeting of political advertising

Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a politikai reklám átláthatóságáról és targetálásáról

COM/2021/731 final

SEC

Securities and Exchange Commission – az USA értékpapír- és tőzsdefelügyelete

SOGD

(Sales of Goods Directive)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/771 irányelve (2019. május 20.) az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól, az (EU) 2017/2394 rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról, valamint az 1999/44/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(HL L 136., 2019.5.22., 28. o.)

SOX

Sarbanes-Oxley Act, The Act to protect investors by improving the accuracy and reliability of corporate disclosures made pursuant to the securities laws, and for other purposes (A részvénytársaságok könyvelési reformjáról és a befektetők védelméről szóló 2002. évi törvény)

(Pub. L. 107–204 – July 30, 2002)

Streaming

Mindazon adatátviteli technikákon alapuló szolgáltatások, amelyek különféle médiatartalmak gyors továbbítását teszik lehetővé az interneten keresztül anélkül, hogy a teljes médiatartalom letöltésre kerülne a médiatartalom fogyasztása előtt.

Termékdesign

A fejlesztés során a vállalkozások által valamely termék vagy szolgáltatás jellemzői, tulajdonságai vonatkozásában hozott döntéseinek összessége.

UCPD

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

(HL L 149., 2005.6.11., 22. o.)

Üzleti felhasználó

Bármely, kereskedelmi vagy szakmai minőségben eljáró magánszemély, vagy bármely jogi személy, aki vagy amely online közvetítő szolgáltatáson, vagy alapvető platformszolgáltatásokon keresztül kínál fogyasztóknak árut vagy szolgáltatást üzleti, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységéhez kapcsolódó célokból.

Üzleti modell

Mindazon alapvető stratégiák, illetve stratégiák összessége, amelyek révén a cég eszközeit monetizálja, maximális bevételszerzésre törekedve.

Végfelhasználó

Azon alapvető platformszolgáltatást igénybe vevő természetes vagy jogi személy, aki nem minősül üzleti felhasználónak.

Versenyjog

A vállalatok közötti verseny szabályai, az antitröszt és a fúziós szabályrendszer együttesen.

Video-on-demand

Lekérhető tartalomszolgáltatás

Ajánlom ezt az írást dr. Boytha Györgyné Enikőnek,

Torjákné Amberger Teréznek, Morvayné dr. Vígh Katalinnak,

dr. Dömötörfy Borbálának, dr. Csömör Magdolnának,

Kézdi Katalinnak, akik az értekezéshez vezető úton

megosztották velem gondolataikat, valamint mindazon

további kollégáimnak, akik az elmúlt évtizedek során

elültették és táplálták bennem a meggyőződést, hogy

az őszinte kíváncsiságon és megbecsülésen alapuló szakmai vita

a barátság és a szellemi fiatalság egyik forrása.

„Nem elég mai időkben törvényeket írni;

de azok iránt szimpátiát is kell gerjeszteni.”

Széchenyi István2

1. A kutatás háttere és alapkérdése

1.1. Bevezetés

„Nem elég mai időkben törvényeket írni; de azok iránt szimpátiát is kell gerjeszteni. És ha valaki olyas törvénynek nem hódol, mely előtte gyűlöletes, melytül természete visszaborzad, sújthatja őt a betűnek szigorúsága ugyan, de célját veszti […]” (Széchenyi, 1981). Bár nyelvezete mára kissé nehézkesnek tűnhet, de tartalmát tekintve Széchenyi mozgalmas, társadalmi és gazdasági változásokkal teli időkben tett kijelentésénél aligha lehet jobban érzékeltetni a jogszabályi megfelelés problematikáját. Megértésen alapuló elfogadás nélkül a jogszabályok absztrakt fenyegetésként tornyosulnak az érintettek feje felett, de céljukat nem érthetik el.

Mind maga a robbanásszerű ütemben zajló adatforradalom, illetve az annak révén lehetővé váló digitális transzformációs folyamat, mind pedig a szabályozási környezet átalakulása folyamatos és jelentős adaptációs kihívást jelent a piaci szereplők számára. Egyre szélesebbé válik a digitális vállalkozások köre, amelyek kínálata digitális technológiákra épül, vagy tevékenységük során digitális technológiát alkalmaznak. Esetükben indokolt friss szemmel tekinteni arra a kérdésre, miért és hogyan valósul meg vállalat(csoport)i szinten a jogkövetés, a vállalati megfelelés milyen hatást gyakorolhat a versenyképességre.

Az érem másik oldalát nézve pedig úgy fogalmazható meg a kérdés, hogyan válik élővé egy új szabályozás, milyen kihívások nehezítik szervezeti befogadását, a jogkövető vállalati magatartás kialakítását. Az értekezés a DMA szabályozási rendszerének összefüggéseiből kiindulva – de a digitális gazdaság szabályozási kontextusában elhelyezve – azon kérdések vizsgálatára irányul, amelyekről a kutatási időszak alatt felvett szakmai interjúk és szakértői egyeztetések alapján beazonosítható volt, hogy a magyar piacon működő digitális vállalkozások számára az innovációs folyamatokat érintő szabályozási átalakuláshoz történő adaptációt elsődlegesen meghatározzák.

A megfelelés (compliance), azaz a vállalati működéssel szembeni elvárásrendszer kapcsán adott szervezeti válaszok és felmerülő kérdések vizsgálata révén egyszersmind betekintést nyerhetünk a jog egy új területének formálódásába is. A digitális transzformáció a jogi szakmát sem hagyja érintetlenül: a jogi eszköztár bővül az innovatív technológián alapuló legaltech alkalmazások révén, és ugyanakkor a digitális vállalkozásoknál jelentkező jogászi feladatok sajátos szabályozási és megfelelési szakértelmet kívánnak meg.

1.2. Adatforradalom és hálózatiság

Az adatforradalom kifejezéssel 2016-ban találkoztam először egy olyan írásban, amely véletlenül került a kezembe. Versenyjogi ügyekben eljáró ügyvédként egy élelmiszerpiacot érintő fúziós ügyben kerestem piacelemzési háttéradatokat statisztikai tárgyú cikkek és elemzések között, amikor megakadt a szemem az adatforradalom kifejezésen. Bár nem tartozott a fúziós témához, de a címe felkeltette a figyelmemet, és a tanulmány olvasásával gondolkodtam el először komolyan azon, milyen mély és alapvető változást hozhat az adatforradalom jelensége a versenyjog számára, és végső soron eredményezheti-e ez azt, hogy szükségessé válik a versenyjog eszköztárának és értelmezési keretrendszerének felülvizsgálata. Vukovich Gabriella, a Központi Statisztikai Hivatal elnöke a statisztikus avatott szemével tekintett az adatforradalomra, a napi gazdasági és társadalmi élet során keletkező információtömeg robbanásszerű növekedésére, és a gyors változások közepette is időtállóan rendszerezte azokat a főbb tendenciákat, amelyekben a jelen értekezés számára is értelmezendő gazdasági és társadalmi változások gyökereznek (Vukovich, 2015). A forradalom, azaz a robbanásszerű változás megfigyelhető

– az adatok mennyiségének és adatok keletkezési ütemének növekedésében;

– az adatelemzési módszerek párhuzamosan zajló fejlődése nyomán az adatokkal bemutatható jelenségek körének bővülésében;

– az adatok rendelkezésre állásának gyorsulásában, hiszen a keletkező adatok egy jelentős hányada valós időben hozzáférhetővé válik;

– az adatforrások bővülésében;

– az adatkezelési műveleteket végző piaci szereplők, így az adat-előállítók, adatfeldolgozók, adatelemzők sokszínűségében és számuk növekedésében.

Digitális univerzum, online tér, digitális transzformáció, digitális ökoszisztéma, adatvezérelt piacok, adatalapú gazdaság, információs civilizáció, digitális fogyasztói magatartás – keressük a szavakat, fogalmakat. Szinte közhely, azonban – akár napi tapasztalataink alapján – nyilvánvalóan nem vitatkozhatunk érdemben azzal az állítással, hogy az adatforradalom az ipari forradalom óta az első olyan átalakulás, amely a társadalom és a gazdaság minden szegmensét érinti és átformálja (Schwab, 2016). Folyamatos a változás, és az eligazodást alapvetően nehezíti, hogy egyelőre nem rendelkezünk megfelelően letisztult és általánosan bevett fogalomkészlettel a jelenségek és problémák leírására.

Témánkról nehéz lenne úgy beszélni, ha bevezető gondolatként nem utalnánk a Castells által megfogalmazott információs technológia paradigmára (Castells, 2005), amellyel az elsők között igyekezett rendszerezni a változások lényegét, és megfelelő fogalomrendszert rendelni hozzá. Castells gondolatmenete szerint a paradigma első jellegzetessége az, hogy az információ szolgál nyersanyagként: e kiinduló gondolat ma akár eredeti megfogalmazásban, akár valamilyen metaforaként újjászületve („az adat az új olaj”) szinte másodpercenként hangzik el a gazdasági közbeszédben. A második jellemző, az új technológiák mindent átható, pervazív volta: ezek a társadalmi és gazdasági létezés minden szintjét meghatározzák, és a legkülönbözőbb tevékenységek nyomán létrejövő rendszereket és kapcsolathalmazokat képesek a hálózati logika mentén összekapcsolni.

Castells a hálózatosság mellett a rugalmasságot, valamint záróelemként a technológiák konvergenciáját emeli még ki a paradigma jellemzőjeként, amely utóbbi „erősen integrált rendszer kialakulásához vezet, és eközben a technológia régi, egymástól elkülönült pályagörbéi a szó szoros értelmében megkülönböztethetetlenné válnak” (Castells, 2005, 119. o.).

A társadalom- és gazdaságfilozófiai gondolkodásban is megkerülhetetlenné vált a felismerés, miszerint az adat vált a gazdasági működésben az egyik legfőbb értékké, központi erőforrássá (Harari, 2017; Lee, 2020; Zuboff, 2015; Zuboff, 2019). Ezzel párhuzamosan, függetlenül attól, hogy életünk mely szegmensében mozgunk, társas kapcsolatainkat ápoljuk, szabadidős tevékenységet végzünk, vagy akár fogyasztóként, akár az értéklánc bármely szintjén gazdasági tevékenységet végezve vagyunk jelen a piacon, tevékenységünk aligha marad digitális lenyomat nélkül.

Digitális lábnyomaink mentén társadalmi, gazdasági létezésünkből az adatok elképzelhetetlen mennyisége keletkezik percről percre. Egy valós idejű statisztikai összegzéseket bemutató online jelentés3 alapján jelen értekezés lezárásának időpontjában a világ össznépességének 86,29%-a rendelkezik okostelefonnal, illetve 91,4%-ának van valamilyen mobileszköze.4 Elképesztő ez az arány, hiszen az összehasonlítás alapjául szolgáló népességszám a legfiatalabbakat és a legidősebbeket is magában foglalja.

A mindig zsebünkben rejtőző okostelefonokra a Castells-i paradigma, különösen a konvergenciaelem és a pervazivitás szimbólumaként is tekinthetünk, hiszen mára már életünk teljes, mindenre kiterjedő keresztmetszetét adják.

1.3. „Új normalitás” – a pandémia katalizátorhatása

Az értekezés alapjául szolgáló kutatás időszakát meghatározta a pandémia, amely mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára közvetlenül érzékelhetővé tette, hogy a digitalizáció milyen mélységben vált a gazdasági élet szerves részévé.

A fizikai kereskedelmet érintő korlátozások miatt mind több fogyasztó és vállalkozás lépett ki és maradt is tartósan jelen a digitális piactereken, még akkor is, ha elsődleges preferenciáik szerint inkább maradtak volna a megszokott, hagyományos közegben. A pandémia első hónapjai a keresleti és a kínálati oldalon is felgyorsították a halogatott váltásokat, és a tranzakciók mind szélesebb körét kényszerítették a digitális térbe. Mára, a világjárvány további hullámainak levonulását követően az is nyilvánvalóvá vált, hogy az online piacterek5 az otthoni munkavégzés és az online oktatási formák mellett visszavonhatatlanul az „új normalitás” részévé váltak (Cuhls és mtsai., 2021).

A pandémia megkerülhetetlenné tette a felismerést, hogy a hagyományos szerepek megváltoztak, illetve megsokszorozódtak. A hagyományos szerepek mellett, azok változásával párhuzamosan és összefüggésben új szerepek alakultak ki az értéklánc mentén (platformok, fulfilment szolgáltatók, UX-designerek, üzleti felhasználók, tartalomgyártók, virtuális üzemeltetők). A keresleti oldalon megjelent a digitális térben „offline énjétől” eltérő magatartást tanúsító efogyasztó (5.2.1. pont), aki e minőségét ugyanakkor nem tudja olyan módon gyakorolni, hogy egyszersmind valamilyen online szolgáltatás felhasználója ne legyen. (Egy online vásárlási folyamatot végigkövetve a konkrét kínálati elemet tartalmazó kereskedői és/vagy platformoldal mellett minimálisan egy e-mail fiókhoz történő hozzáférés is szükséges, és mára már az ellenérték teljesítése is túlnyomó részben valamilyen online fizetési szolgáltatás igénybevételével valósul meg.) Az efogyasztó ugyanakkor sokszor egyben prosumerként is színre lép, amikor a fogyasztással párhuzamosan bekapcsolódik az értékláncba, és hozzájárul az értékteremtéshez.6 Nem kis feladatot tűz maga elé a kereskedelem jelenleg irányadó filozófiája, amely a fogyasztói élményt állítja középpontba, így a sokcsatornás (omnichannel) megközelítésben a vásárló viselkedését egészében, összefüggő rendszerként tekinti, az adatelemzések alapján a lehető legteljesebb képet igyekszik összeállítani róla, és az elérhető összes csatornán nyújtja számára a testreszabott információkat. A kereskedelmi üzleti modellek is átalakulnak, a tisztán az online vagy offline térben megvalósuló értékesítés mellett az e-kereskedelem szempontrendszerét is figyelembe véve kialakított ún. figital/hibrid modellek legkülönbözőbb változatai fejlődek ki, amelyek a fizikai és a digitális világ elemeit ötvözik az ügyfélélmény teljességének növelése érdekében (PwC, 2021b).7 Egy másik globális felmérés fogyasztói oldalról tekint az aktuális piaci fejleményekre: a globális szintről közelítve 4 fő törésvonal térképezhető fel a vásárlásaikat az online térben intéző e-fogyasztók körében (PwC, 2021a). Az első törésvonal az ún. „Zoom-hatás” alapján osztja meg a fogyasztókat aszerint, hogy munkájukat otthonról végzik, vagy munkatevékenységük ellátása során továbbra is jelen vannak fizikailag. Nem meglepő, hogy az otthoni munkavégzők körében mintegy 10%-kal nagyobb a hajlandóság a napi fogyasztási cikkeket érintő online nagybevásárlásokra. A generációk szokásai alapján azonosítható a második törésvonal: ha a napi fogyasztási cikkeket figyelmen kívül hagyjuk, akkor a legifjabb, milleniumi nemzedék vásárlásainak 43%-át, míg a veteránok, azaz a legidősebb vásárlói generáció csupán a beszerzéseinek 6%-át intézi az online térben. A pandémia nyomán beazonosítható harmadik jelenségként kialakult egy olyan – a válaszadók 23%-át magában foglaló – fogyasztói csoport, amely a személyes jelenlétet nem igénylő vásárlás biztonságosságát helyezi előtérbe. E csoportot ugyanakkor egy szélesebb körű tudatosság is jellemzi: tagjai az egészséges, helyi előállítású, környezetbarát csomagolású, illetve fenntartható termelésből származó termékeket részesítik előnyben. A felmérés globális jellegénél fogva olyan érdekes trendekre is rámutatott, hogy fennmaradt és erősödött a korábbiakban is tapasztalt kelet–nyugati törésvonal, az ázsiai-csendes óceáni térségben a fogyasztók online vásárlásainak gyakorisága jóval nagyobb, mint amennyire az Nyugat-Európában, az amerikai és afrikai kontinenseken, vagy akár a közel-keleti térségben jellemző.

Az e-kereskedelem példája mutatja be a legnyilvánvalóbban a gazdasági tranzakciók digitális térbe történő áthelyeződésének folyamatát. Az offline, fizikai termékek és szolgáltatások ekereskedelmi értékesítése mellett az üzleti modellek átalakulása és a platformműködés megjelenése azt mutatja, hogy a vállalati működés során nemcsak a „hol”, hanem a „hogyan” kérdéseit és válaszait is újra kell fogalmazni.

Ugyanakkor a pandémia alatt felfutó fogyasztói kereslet dominánsan erősödött (1. diagram) olyan területeken is, mint a nyílt interneten igénybevehető ún. OTT-szolgáltatások (például a video-on-demand streaming szolgáltatások), illetve a fogyasztói IoT-eszközök (például a sporttevékenységek élettani hatásainak mérésére szolgáló okoseszközök) és az ahhoz kapcsolódó alkalmazások terén is (Európai Bizottság, 2022; Sandvine, 2022). A tranzakciók tárgya is új elemekkel bővült, ezért tulajdonképpen a „mit” kérdését sem hagyta érintetlenül a technológiai változás.

1. diagram: A globális internetforgalom belső arányai a felhasználás típusai szerint

Forrás: Sandvine, 2022; Firniksz és mtsai., 2023.

A tranzakciók mind jelentősebb hányada irányul a digitális tartalmakra, a digitális szolgáltatásokra és a digitális elemekkel rendelkező árukra. Erősödik az a tendencia, hogy a termékek és szolgáltatások mind nagyobb hányada részben vagy teljesen az online világhoz kapcsolódik, önmagukban véve az offline világban ezek egyáltalán nem, vagy csupán részlegesen8 rendelkeznek használati értékkel.

A tranzakciók mind jelentősebb hányada irányul a digitális tartalmakra, a digitális szolgáltatásokra és a digitális elemekkel rendelkező árukra. Erősödik az a tendencia, hogy a termékek és szolgáltatások mind nagyobb hányada részben vagy teljesen az online világhoz kapcsolódik, önmagukban véve az offline világban ezek egyáltalán nem, vagy csupán részlegesen9 rendelkeznek használati értékkel.

2. diagram: A globális fogyasztói internetforgalom növekedése (átlag petabyte / hó) és belső arányainak változása a felhasználás típusai szerint

Forrás: Freyberg & Rand, 2022.

Egyre többen és egyre szélesebb körben, a legkülönbözőbb célokra használjuk az internetet (2. diagram), a digitalizáció következtében a hálózatokra kapcsolódó eszközök száma ugrásszerűen növekszik. Folyamatosan nő a rendelkezésre álló sávszélesség, a forgalom döntő részét pedig a nagy sávszélesség-igényű videótartalmak teszik ki.

A használat növekedése és a használat belső arányainak változása a digitális gazdaság alap-infrastruktúráját adó internet-ökoszisztéma működését is átalakította (BEREC, 2022c), és mint az majd a 4.4. pontban részletesebben is kifejtésre kerül, a DMA-ben kapuőri szerepet betöltő platformok tényleges piaci jelentősége az internet-ökoszisztéma átalakulásában játszott szerepük vizsgálata nélkül nem értelmezhető.

1.4. A megfelelés mint versenyképességi tényező

A doktori iskolai tanulmányokra 2019 tavaszán történő jelentkezéshez a motivációt az az ügyvédi gyakorlatból addigra már közvetlenül is leszűrt felismerés adta, hogy a digitális transzformáció a társadalmi és gazdasági élet szinte minden szegmensét áthatja, immár nem fogalmazható meg leszűkítő értelemben, puszta információtechnológiai kérdésként.

A doktori tanulmányok megkezdésének időpontjára – 2019 őszére – világosan körvonalazódott, hogy a folyamatban lévő adatforradalom és az annak hátterében álló technológiai fejlődés hatására a piaci szereplők magatartása is jelentős és koncepcionális változáson ment át, és további, a korábbiaknál is jelentősebb arányú változásoknak nézünk elébe. A gazdaság egésze átalakult, sőt a társadalom működésének új területei – gondolva itt például a közösségi hálók keresleti és kínálati oldalra gyakorolt hatásaira, hirdetési és adattermelő potenciáljára, valamint az utóbbi időben már piactérként is történő működésére – monetizálódtak az új üzleti modellek részeként, és váltak a piaci működés új terepeivé.

A jelentkezési anyagban leadott kutatási terv a vizsgálat tervezett fő irányát még úgy fogalmazta meg, hogy „a piaci folyamatok e minőségi átalakulása a versenyjog értékelési szempontrendszerét, jogalkalmazási gyakorlatát és szabályozási kérdéseit is közvetlenül érinti mind az alapul fekvő jelenségek feldolgozása, mind az egyéb jogterületekkel (így különösen a szintén átalakulás alatt álló adatvédelmi joggal, valamint az új technológiák szabályozási kérdéseit megoldani hivatott technológia joggal) történő érintkezése kapcsán”.

Az előbbiekben ismertetett fő irány mentén került sor a kutatási tervben a kutatási alapkérdés megfogalmazására. Ez – abból kiindulva, hogy a digitális transzformáció a piaci szereplők magatartását és a piaci folyamatokat gyökeresen átformálja – azt helyezte a vizsgálat középpontjába, hogy a „digitalizált” piacokra alkalmazható-e jelentős változtatások nélkül a „hagyományos” piacokon kialakult versenyjogi paradigmarendszer (arra is tekintettel, hogy a versenyjogi szabályozás keretjellege folytán a jogalkalmazási gyakorlat szerepe meghatározó és változatlan versenyjogi szabályozás mellett a paradigmaváltozás végbemehet akár a jogalkalmazási gyakorlat változásával).

A jelentkezés időpontjában még nem volt sejthető, hogy rövidesen milyen jelentős volumenű jogalkotási hullám indul be az EU-ban, amely évtizedünkre Európa „digitális évtizedeként” tekint (Európai Parlament és Tanács, 2022).

A kutatás megvalósításának hátterében – a kutatási kérdés megfogalmazását és a módszertant is közvetlenül befolyásoló folyamatként – ott zajlott a digitális gazdaságot érintő átfogó jogalkotás. Megjegyzendő, hogy ehhez még két olyan további külső folyamat csatlakozott, amely a kutatást keretező tényezőként azonosítható be:

a) a pandémia egymást követő hullámai, amelyek, mint az 1.3. pontban pontban is láthattuk, a digitális gazdaságban zajló folyamatokra katalizátorként hatottak,

b) a technológia, így különösen a mesterségesintelligencia-alapú rendszerek további gyors ütemű fejlődése.

Az uniós jogalkotási folyamat azzal is járt, hogy a kutatás számára kitűzött elsődleges kérdésre az Európai Bizottság a maga részéről adott is egyfajta választ: az adatvezérelt gazdaság működése, így különösen a kapuőri szerepet betöltő platformok által felvetett kihívásokra a DMA rekord ütemben történő kidolgozásával, elfogadásával és hatályba léptetésével reagált.

1. ábra: A DMA jogalkotási és jogalkalmazási mérföldkövei

Forrás: saját szerkesztés.

Vállalati szemszögből a kutatás 2020 tavaszától egybeesett a DMA-re történő felkészülési időszakkal. A doktori tanulmányok számára 2019-ben kialakított kutatási terv fontos szerepet szánt annak, hogy a kutatás keresztmetszetet adjon arról, hogyan érzékelik az érintett hazai piaci szereplők a digitális transzformáció által okozott paradigmaváltás jogi, szabályozási következményeit. A DMA-ra vonatkozó bizottsági javaslat megjelenésével kezdődően ez a dimenzió fokozatosan előtérbe került, és javarészt ennek köszönhetően a kutatás a law in context megközelítésben gyökerezik, mivel szélesebb körben és egyidejűleg igyekezett követni az alapul fekvő politikai és gazdasági problémák megértését és modellezését, valamint a kialakulóban lévő szabályozási válaszokat.

Ebben a tekintetben az értekezés azt a Snyder (Snyder, 1987) által kialakított és a jelenlegi jogtudományban is tovább élő megközelítést követi, amely az uniós jogra mint a politika, a közgazdaságtan és a jog bonyolult szövetére tekint, és annak tanulmányozására ennek megfelelően interdiszciplináris, kontextuális és kritikai megközelítést lát szükségesnek (Harlow, 2022; Herlin-Karnell és mtsai., 2021). A kutatási alapkérdés megfogalmazását ugyanis az a vita is keretezte, amely 2019-ben a Magyar Tudományos Akadémia Világgazdasági Tudományos Tanácsának napirendjére is felkerült, és azt a kérdést helyezte középpontba, hogy mennyiben képesek a hazai és a régiós digitális vállalkozások egy alternatív növekedési motor szerepét betölteni (Szanyi, 2021). A vita kiinduló kérdésként felvetette, hogy a hazai digitális vállalkozások tevékenysége idővel eredményezhet-e olyan helyi innovatív megoldásokon alapuló, jelentős helyi hozzáadott értéket generáló minőségi fejlődést, amely érdemben ráhatást gyakorolhat (a vizsgálat megállapításai szerint a vizsgálati időszakban elsősorban a közvetlentőke-befektetők beruházási döntéseitől függő) fejlődési pálya átalakulására. Ezzel párhuzamos kérdésként került megfogalmazásra, hogy képesek-e ezek a vállalkozások olyan mértékben dinamizálni a közép-európai országok gazdaságait, hogy ezzel növekedési modellváltást tudjanak beindítani (Sass, 2021; Szalavetz, 2021a; Szalavetz, 2021b).

1.5. Kutatási alapkérdés és az értekezés szerkezete

Mind a globális értékláncokban szerepet játszó (döntően multinacionális vállalatok részeként működő) leányvállalatok, mind a helyi digitális vállalkozások azt érzékelik, hogy versenyben maradásuk feltétele az, hogy jelentős digitalizációs erőfeszítéseket tegyenek. Ez valójában versenyparitás, nem versenyelőny, hiszen versenytársaik hasonló erőfeszítéseket tesznek, ezért a fejlődés a legtöbb esetben csak a meglévő erőviszonyok megőrzését biztosítja, nem feltétlenül teremt kitörési lehetőséget (Demeter, 2021).10 Esetükben a compliance, a digitális megfelelés, azaz a digitalizációs lépések jogszerű és (különösen a mesterségesintelligencia-rendszerek működtetése terén) etikus megvalósítása ebben a kontextusban vállalati versenyképességi (firm competitiveness) kérdéssé vált.

A megfelelési problémák feltáró, empirikus jellegű eszközéül szolgáltak az egyéni interjúk, illetve szakértői viták (így különösen tematikus workshopok, meet-upok), amelyek során 40 szakértővel került sor tételes adatfelvételre is.11 Az értekezés tematikai lehatárolásánál a végső szempont, tulajdonképpeni kutatási alapkérdés annak meghatározására irányult, hogy a DMA-ből kiindulva melyek azok a kérdések, amelyek a compliance szempontjából a hazai digitális vállalkozások számára (főként innovációs projektjeik kapcsán) a legjelentősebb problémaként merülnek fel: az értekezés egyes fejezetei ezeket dolgozzák fel.

A második fejezet a digitális megfelelés – mint kialakulóban lévő új jogi „műfaj” – szerepét és problémakörét határolja le. A harmadik és a negyedik fejezet a digitális megfelelési kérdések hatókörét (scope of compliance) érintő alapfogalmak (digitális piacok, digitális ágazat, ökoszisztémák, platformok) értelmezését járja körül. Az ötödik fejezet a digitális szabályozás területein átívelő megfelelési kérdések problémáját vizsgálja két konkrét példán (rangsorolás, interoperabilitás) keresztül. A hatodik fejezet a minden korábbinál jelentősebb bizonytalansági faktorral dolgozó szabályozás számára történő visszacsatolási lehetőségek fényében vizsgálja a compliance szerepét.

Az értekezés ilyen módon pillanatfelvételnek is tekinthető, amely a DMA hatálybalépése körül felmerülő legfontosabb vállalati compliance kérdések elemzésére fókuszál. Az egyes fejezeteket záró összegzés, valamint az abban foglalt következtetések a legtöbb esetben egyben további potenciális kutatási irányokat meghatározó problémafelvetéseket is tartalmaznak, amelyeknek további részletes vizsgálata a digitális gazdaság további fejlődésének, illetve a most kialakuló digitális szabályozás (így különösen a DMA) jövőben kialakuló joggyakorlatának ismeretében mérlegelendő.

A vállalati szintű jogalkalmazási gyakorlatból kiinduló, alkalmazott jogi megközelítésben lehatárolt kérdéseknek a kidolgozása során a kutatás a téma szempontjából releváns, elsősorban az EU jogalkotásával és joggyakorlatával foglalkozó hazai és külföldi szakirodalom minél szélesebb körű feldolgozására épít. A dogmatikai elemzés terén a jogtudomány területére eső tanulmányok és szakkönyvek mellett a téma gazdasági beágyazottságára tekintettel bevon közgazdasági forrásokat is, és ugyancsak érintőlegesen, de figyelembe vesz egyes, a szabályozási változások társadalomra gyakorolt hatását érintő műveket is. Az értekezés nem támaszkodik a jog-összehasonlítás módszerére, kizárólag az elengedhetetlenül szükséges mértékig mutat rá az eltérő jogrendszerek közötti különbségekből fakadó problémákra.