IKIGAI

ÚT A BOLDOGSÁGHOZ

Végül találd meg az igazi okot az életre az ősi japán filozófiának köszönhetően. Tanulj meg élvezni minden egyes pillanatot egy beteljesedettebb, boldogabb és nyugodtabb létezésért

KENZO THAIGACI.

Szerzői jogi nyilatkozat

A könyv egyetlen része sem reprodukálható semmilyen formában, elektronikus vagy mechanikus eszközökkel, beleértve az információtárolási és -visszakeresési rendszereket is, a szerző írásos engedélye nélkül.

Minden jog fenntartva. Az adott szerzők birtokolnak minden olyan szerzői jogot, amelyet nem a kiadó birtokol.

Minden védjegy, szolgáltatási védjegy, terméknév és a könyvben említett nevek jellemzői a megfelelő tulajdonosok tulajdonának minősülnek, és csak hivatkozásra szolgálnak. A jelen kifejezések egyikének használatakor nem jelent jóváhagyást.

Szerzői jog © 2022

KENZO THAIGACI

Tartalom jegyzék

Fedélzet

alapvető ikigai

Megjegyzés az olvasónak: Az ikigai öt pillére

1. fejezet. Mi az az ikigai?

2. fejezet. Ok arra, hogy minden reggel felkelj

3. fejezet. Kodawari és az alázat előnyei

4. fejezet. Az ikigai érzéki szépsége

5. fejezet. Áramlás és kreativitás

6. fejezet. Ikigai és a fenntarthatóság

7. fejezet. Találd meg a célodat az életben

8. fejezet. Ami nem öl meg minket, az erősebbé tesz minket

9. fejezet. Ikigai és a boldogság

10. fejezet. Fogadjuk el magunkat olyannak, amilyenek vagyunk.

Következtetés: Találd meg a saját ikigai

Az ikigai öt pillére

Ebben a könyvben az ikigai öt pillérére utalok, amelyek a következők:

1. Kezdjük az alázattal.

2. fejezet: Add fel az egót!

3. pillér: Harmónia és fenntarthatóság.

4. pillér: A részletek öröme.

5. pillér: Tudatában lenni a jelen pillanatnak, az itt és mostnak.

Gyakran említem ezeket a pilléreket, mert mindegyikük támogató pontot nyújt (ezek az igazi alap) az ikigai virágzásához. Ezek nem zárják ki egymást vagy kimerítőek; nem mennek egy bizonyos sorrendben, és nem is alakul ki hierarchia közöttük. Ezek azonban elengedhetetlenek az ikigai megértéséhez, és útmutatóként szolgálnak, amikor megemészted, amit ezeken az oldalakon olvasol, és elgondolkodsz a saját életeden. Minden alkalommal új és mélyebb értelmet fogsz találni.

Remélem, élvezni fogja ezt a felfedezőutat.

1. FEJEZET

Mi az az ikigai?

Amikor Barack Obama elnök 2014 tavaszán hivatalos látogatást tett Japánban, a japán kormány tisztviselői választották ki a miniszterelnök fogadásának helyszínét. A magánrendezvény, a következő napon hivatalosan megkezdett állami látogatás előtt, magában foglalt egy vacsorát a császári palotában, amelyet a császár és a császárnő elnökölt.

Képzeld el, milyen kényes volt az étterem kiválasztása. Amikor végül bejelentették, hogy a Sukiyabashi Jiro lesz, amely vitathatatlanul a világ egyik leghíresebb és legelismertebb sushi étterme, a döntés általános jóváhagyással született. Valójában meg lehet mondani, hogy Obama elnök mennyire élvezte az ottani étkezési élményt, milyen mosolyogva jött ki. Obama azt mondta, hogy ez volt a legjobb sushi, amit valaha kóstolt. Nagy dicséret volt, egy Hawaii-on nevelkedett és erős japán befolyás alatt álló személytől származik, beleértve a sushit is, és akinek biztosan nem ez volt az első élménye a finom étkezésről.

A Sukiyabashi Jiro mögött álló büszke ember Jiro Ono, kilencvenegy éves korában az egyik legrégebbi séf három Michelin-csillaggal. Sukiyabashi Jiro már az első tokiói Michelin-kalauz 2012-es megjelenése előtt is híres volt a japán ínyencek körében, de kiadványa határozottan a világ ínyenc térképére helyezte az éttermet.

Bár Ono sushiját szinte misztikus aura borítja, főzése gyakorlati és ötletes technikákon alapul. Például kifejlesztett egy speciális módszert a friss lazac ikra (ikura) egész évben történő kiszolgálására. Ez ellentmond a legjobb sushi éttermekben tiszteletben tartott bölcs szakmai hagyománynak: csak ősszel, a legjobb évszakban szolgálják fel az ikurát, amikor a lazac feljön a folyókba, hogy ívjon.

Ő is létrehozott egy speciális módszert a dohányzás bizonyos halak égetésével száraz rizsszárak, hogy nekik egy különleges ízt.

A sushi ételek igényes ügyfeleknek történő felszolgálásának idejét, valamint a halak hőmérsékletét pontosan ki kell számítani, hogy íze optimális legyen. (Magától értetődik, hogy az ügyfél késedelem nélkül a szájába veszi.) Valóban, a Sukiyabashi Jiro-ban való étkezés olyan, mint egy gyönyörű balett élvezete, amelyet a pult mögött koreografált egy tiszteletreméltó és ünnepélyes megjelenésű mester szigorú megjelenéssel (bár az arca, ha szerencséje van, időről időre mosolyogva világít).

Biztos lehet benne, hogy Ono hihetetlen sikere kivételes tehetségének, elszántságának és állhatatos kitartásának köszönhető az éveken át tartó kemény munkában, valamint a legmagasabb színvonalú kulináris módszerek és előadások könyörtelen törekvésében. Ono mindkettőt elérte.

Azonban ezen felül, vagy talán még azon túl is, Ono-nak ikigai-ja van. Nem túlzás azt állítani, hogy mesés sikereit mind szakmailag, mind személyesen ennek az országára oly jellemző értékrendnek a finomításának köszönheti.

Az Ikigai egy japán kifejezés, amely az élet örömeire és értelmére utal. A szó iki (élni) és gai (ok) szóból áll.

Japánul az ikigai-t különböző kontextusokban használják, és alkalmazható a mindennapi élet részleteire, valamint a nagy célokra és eredményekre. Ez egy olyan gyakori kifejezés, hogy az emberek általában elég könnyedén használják, anélkül, hogy tudatában lennének annak különleges jelentésének. A legfontosabb dolog az, hogy az ikigai megszerzéséhez nincs szükség szakmai sikerre. Ebben a tekintetben ez egy nagyon demokratikus koncepció, az élet sokszínűségét ünnepli. Igaz, hogy az ikigai birtoklása sikerhez vezethet, de ez nem elengedhetetlen feltétele ennek. Az Ikigai mindenki számára elérhető.

Egy olyan sikeres sushi étterem tulajdonosa számára, mint Jiro Ono, az Egyesült Államok elnökének dicshimnusza az ikigai forrása. A világ legidősebb három Michelin-csillagos séfjeként való elismerése minden bizonnyal megerősítette ikigai-ját. Ez azonban nem merül fel abban, hogy mindenki elismerését és elismerését elnyerje. Ono képes megtalálni az ikigait egyszerűen azáltal, hogy a legjobb tonhalat szolgálja fel egy mosolygó ügyfélnek, vagy kora reggel észreveszi a friss levegőt, amikor felkel és felkészül a Tsukiji halpiacra. Még az ikigait is megtalálhatja a csésze kávéban, amelyet a nap megkezdése előtt iszik, vagy egy napfénysugárban, amely áttöri egy fa leveleit, miközben tokiói éttermébe sétál.

Ono egyszer azt mondta, hogy sushit akar készíteni. Nyilvánvaló, hogy a felkészítése mély ikigai érzést ad neki, még akkor is, ha sok apró, eredendően monoton és időigényes lépést igényel. Például ahhoz, hogy a polip hús puha és ízletes legyen, egy órán át "masszíroznia" kell a lábasfejűt. A sushi királyának tekintett kis hal, a karaada elkészítése szintén sok figyelmet igényel, mert el kell távolítania a mérlegeket és a beleket, valamint tökéletesen kiegyensúlyozott só- és ecet pácban kell megőriznie. "Talán az utolsó sushi alkotásom a kohada lesz" - mondta.

Az ikigai birodalma a részletekben rejlik. A reggeli levegő, a csésze kávé, a napsugár, a polip masszázs és az amerikai elnök gratulációi egyenlő alapokon állnak. Csak azok értékelik és élvezik igazán, akik tudják, hogyan ismerjék fel teljes spektrumának gazdagságát.

Ez egy fontos ikigai lecke. Egy olyan világban, ahol az egyénként és az önértékelésünket nagymértékben meghatározza a siker, sokan szükségtelenül nyomás alatt találják magukat. Úgy tűnhet számunkra, hogy értékrendünk, bármi legyen is az, csak akkor érvényes és indokolt, ha konkrét eredményekké válik: például előléptetés vagy jövedelmező befektetés.

Nyugodj meg! Nem kell így tesztelned magad ahhoz, hogy ikigai-jad legyen, egy ok az életre. Nem azt mondom, hogy könnyű lesz. Néha emlékeztetnem kell magam erre az igazságra, még akkor is, ha egy olyan országban születtem és nőttem fel, ahol az ikigai többé-kevésbé feltételezett tudás.

Dan Buettner amerikai író "Hogyan éljünk száz év után" című TED-előadásában az ikigai-t a jó egészség és a hosszú élettartam értékrendszereként tárgyalta. Az írás idején Buettner beszédét több mint hárommillió alkalommal tekintették meg. Buettner a világ öt helyének életmódját magyarázza, amelyek népessége a leghosszabb. Minden "kék zónának", ahogy Buettner nevezi, megvan a maga kultúrája és hagyományai, amelyek hozzájárulnak a hosszú élettartamhoz. Ezek: Okinava (Japán), Szardínia (Olaszország), Nicoya (Costa Rica), Icaria (Görögország) és a Loma Linda Hetednapi Adventista közösség (Kalifornia). Az okinavai közül az okinavainak van a legmagasabb várható élettartama.

Okinava egy szigetlánc a japán szigetvilág legdélebbi részén. Ott azzal dicsekednek, hogy sok százévesük van. Hogy elmagyarázza, miből áll az ikigai, Buettner a lakóit idézi: egy százkét éves karate mester azt mondta neki, hogy az ikigai a harcművészetek iránti szeretete; egy százéves halász elmagyarázta, hogy hetente háromszor folytatnia kell a halászatot a családjáért; Egy 102 éves nő azt válaszolta, hogy az övé az, hogy megölelje az ükunokáját (megjegyezte, hogy olyan volt, mintha a mennybe ugranál). Ezek az egyszerű életmódbeli döntések együttesen arra utalnak, hogy mi alkotja az ikigai lényegét: a közösség érzését, a kiegyensúlyozott étrendet és a spiritualitás tudatosságát.

Bár okinavai viszonylatban talán nyilvánvalóbb, hogy az egész japán lakosság osztja ezeket az elveket. Nem meglepő, hogy a hosszú élettartam aránya Japánban rendkívül magas, az egész országban. Az Egészségügyi, Munkaügyi és Jóléti Minisztérium 2016-os felmérése szerint a világ más országaihoz és régióihoz képest a japán férfiak hosszú élettartama a negyedik helyen áll (átlagosan 80,79 éves várható élettartammal) Hongkong, Izland és Svájc után. A japán nőké a második helyen áll a világon (átlagosan 87,05 éves várható élettartammal) Hongkong után, majd Spanyolország következik.

Lenyűgöző látni, hogy mennyi ikigai van beleivódott sok japánba. Az észak-japán Tohoku Egyetem Orvostudományi Karának kutatói által az ikigai egészségügyi előnyeiről készített kulcsfontosságú tanulmány lehetővé tette a kutatók számára, hogy statisztikailag szignifikáns összefüggéseket állapítsanak meg az ikigai és ezek között az előnyök között.

Ez a tanulmány egy másik, az Ōsaki Nemzeti Egészségbiztosítási Kohorsz Tanulmány adatait elemezte, amelyet hét év alatt végeztek. A kérdőívet az Ōszaki Közegészségügyi Központ (amely tizennégy település lakóinak nyújt egészségügyi ellátást) 54 996 kedvezményezettje között osztott ki kérdőívet negyven és hetvenkilenc év között.

A felmérés egy 93 elemből álló kérdőívből állt, amelyben az alanyokat megkérdezték orvosi és családi előzményeikről, egészségi állapotukról, alkohol- és dohányzási szokásaikról, munkahelyükről, családi állapotukról, oktatásukról és az egészséggel kapcsolatos egyéb tényezőkről, beleértve az ikigait is. Az utóbbival kapcsolatos döntő kérdés nagyon közvetlen volt: "Van-e ikigai az életedben?" Az alanyokat arra kérték, hogy válasszanak három válasz közül: "igen", "nem biztos" vagy "nem".

Több mint 50 000 ember adatait elemezve Ōsaki tanulmánya arra a következtetésre jutott, hogy "azokkal összehasonlítva, akik megtalálták az ikigai-t, azok, akik nem voltak nagyobb valószínűséggel egyedülállóak és munkanélküliek, alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkeznek, egészségi állapotukat szegénynek érzékelik, nagyon stresszesek, súlyos vagy mérsékelt fájdalomtól, fizikai korlátoktól és kevesebb motoros kapacitástól szenvednek".

Csak e tanulmány alapján nem lehet megmondani, hogy az ikigai-val való kapcsolat javította-e az alanyok házasságát, munkáját és oktatását, vagy éppen ellenkezőleg, az élet kis sikereinek összege vezetett az ikigai fokozott érzéséhez. Ésszerűnek tűnik azonban azt mondani, hogy az ikigai egy bizonyos lelkiállapotot jelez: az alanyok képeseknek érzik magukat arra, hogy boldog és aktív életet éljenek. Bizonyos értelemben az ikigai egy barométer, amely integrált és reprezentatív módon tükrözi az ember életszemléletét.

Továbbá azoknak az embereknek a halálozási aránya, akik igennel válaszoltak az ikigai kérdésre, lényegesen alacsonyabb volt, mint a "nem". Ez az arány alacsonyabb volt, mert a szív- és érrendszeri betegségek kockázata alacsonyabb volt. Érdekes módon nem volt szignifikáns különbség a rák kockázatában az "igen" és a "nem" között.

Miért volt az ikigai-ban szenvedőknél alacsonyabb a szív- és érrendszeri betegségek kockázata? A jó egészség számos tényezőtől függ. Nehéz megmondani, hogy végül melyik a felelős, de a szív- és érrendszeri betegségek alacsonyabb aránya azt sugallja, hogy az ikigai-ban szenvedők nagyobb valószínűséggel gyakorolnak, mivel a fizikai aktivitásról ismert, hogy csökkenti a szív- és érrendszeri betegségek kockázatát. Valójában Ōsaki tanulmánya megállapította, hogy azok, akik igennel válaszoltak az ikigai kérdésre, többet gyakoroltak, mint azok, akik nemmel válaszoltak.

Ikigai célt ad az életünknek, és bátorságot ad ahhoz, hogy előrelépjünk. Bár ma a Sukiyabashi Jiro egy világhírű kulináris templom, amelyen olyan személyiségek vesznek részt, mint Joël Robuchon, Jiro Ono eredete nagyon szerény volt. Családja küzdött, hogy megéljen és ki a nyomorból (ez még azelőtt volt, hogy Japánban bevezették a gyermekmunka eltörlésére vonatkozó szabályokat). Éjszaka kezdett el dolgozni egy étteremben, amikor még általános iskolába járt. Az iskolában, belefáradva a sok órányi kemény munkába, elaludt. Amikor a tanár büntetésként kirúgta az osztályból, kihasználta a szünetet, hogy visszaszaladjon az étterembe, és befejezze a függőben lévő feladatokat, vagy elvégezze a munkát, majd kevesebbet.

Amikor Ono megnyitotta első sushi éttermét, amely végül a Sukiyabashi Jiro-hoz vezetett, nem törekedett arra, hogy megnyissa a világ legjobb éttermét. Abban az időben egyszerűen olcsóbb volt sushi éttermet nyitni, mint bármely más típusú éttermet. A sushihoz csak alapvető felszerelésekre és bútorokra van szükség. És ez nem meglepő, mivel a sushit az Edo időszakban, a 17. században kezdték eladni az utcai standokon. Ono nyitott egy sushi éttermet a megélhetésért, se több, se kevesebb.

Ekkor kezdődött a hosszú és fáradságos emelkedés. Mégis, hosszú pályafutása minden szakaszában Ono ikigai-nak kellett támogatnia és motiválnia őt, miközben belső hangját hallgatta a minőség iránti könyörtelen törekvésében. Ez nem olyasmi volt, amit tömegesen lehetett forgalmazni vagy könnyen megérteni az emberek. Onónak bátorítania kellett magát az út mentén, különösen az első napokban, amikor a társadalom általában még mindig nem vette észre megerőltető erőfeszítéseit.

Kis fejlesztéseket hajtott végre az üzletében, például egy speciális tartályt tervezett, amely illeszkedik az étterme szokatlan pultjába, hogy minden tiszta és rendezett legyen. Különböző eszközöket fejlesztett ki a sushi elkészítéséhez, nem tudva, hogy sokukat más éttermekben fogják használni, és végül találmányként ismerték el. Mindezek a kis előrelépések a szeretet munkája volt, amelyet Ono éles érzéke táplált, hogy mennyire fontos az alázattal kezdeni (az ikigai első pillére).

Ez a könyv szerény segítség azoknak, akiket érdekel az ikigai értékrendje. Remélem, hogy Jiri Ono történetével képet kaptál arról, hogy mit jelent ez a koncepció, és milyen értékes lehet. Mint látni fogjuk, az ikigai szó szerint megváltoztathatja az életünket. Hosszabb ideig élhetünk, jó egészségünk van, boldogabbak, elégedettebbek és kevésbé stresszesek lehetünk. Továbbá, és az ikigai mellékhatásaként még kreatívabbak és sikeresebbek lehetünk. Élvezni fogod az ikigai mindezeket az előnyeit, ha megtanulod értékelni ezt az életfilozófiát, és alkalmazni a sajátodra.

Mivel az ikigai egy olyan fogalom, amely mélyen gyökerezik a japán kultúrában, hogy tisztázzuk, mit jelent, beleásom magam Japán hagyományaiba, és kapcsolatot keresek a kortárs szokásaival. Véleményem szerint az ikigai egyfajta viselkedési és kognitív mag, amely köré különböző életviteli szokások és értékrendszerek szerveződnek. Az a tény, hogy a japánok az ikigai kifejezést mindennapi életükben használják anélkül, hogy szükségszerűen tudnák, mit jelent, bizonyítja annak fontosságát, különös tekintettel a Francis Galton angol pszichológus által a 19. század végén felvetett lexikális hipotézisre. Galton szerint a faj fontos egyéni személyiségjegyei a kultúra nyelvén vannak kódolva: minél fontosabb a vonás, annál valószínűbb, hogy egyetlen szóval fejezik ki. Az a tény, hogy az ikigai fogalmát egyetlen szóval fejezik ki, azt jelenti, hogy a japán élet szempontjából releváns fontos pszichológiai jellemzőre mutat. Az Ikigai az élet japán bölcsességét, az érzékenységet és a japán népre jellemző viselkedést képviseli, amely évszázadokon át fejlődött szorosan összefonódó társadalmukban.