A fordítás alapjául szolgáló kiadás:

Marie Kondo and Scott Sonenshein: Joy at Work: Organizing Your Professional Life

Bluebird an imprint of Pan Macmillan, London, 2021

Első kiadás

Copyright © KonMari Media Inc. and Scott Sonenshein, 2020

Magyar kiadás © Libri Könyvkiadó, Budapest, 2024

Hungarian translation © Kurdiné Mohácsi Gabriella, 2023

Minden jog fenntartva

A családomnak, az otthonomnak és mindennek, ami erőt ad és örömet hoz az életembe – hálával.

M. K.

Anyukámnak és apukámnak üzenem: végül megtanultam takarítani!

S. S.

Tartalom

Megjegyzések az olvasóknak

Bevezető

1. Miért tegyél rendet

Hogyan változtatta meg az életemet a munkaterületem rendbetétele

Miért javítja a rendrakás a munkateljesítményt

A rendetlen emberek valóban kreatívabbak?

A digitális és mentális rendetlenség ára

A rendrakás céltudatosságot eredményez

2. Ha folyton visszaesel a rendetlenségbe

Az ideális munkahelyi élet vizualizálása

Tegyél rendet egy menetben, és soha nem fogsz visszaesni

Válogasd ki, amit megtartasz

Alakíts ki olyan környezetet, ahol tudsz összpontosítani

Kezdődjön a rendrakó fesztivál!

3. Hogyan tedd rendbe a munkaterületedet

Könyvek: fedezd fel az értékeidet, miközben rendet teszel

Papírok: alapszabály, hogy dobj ki mindent

Oszd fel a komonót alkategóriákra

Érzelmileg fontos tárgyak

Asztali tárolás

Hogyan változtatja meg a rendrakás az életedet

Az élmény, ami megváltoztatta Mifuyu életét

A fizikai dolgok rendbetételétől a munkaterület nem fizikai aspektusainak rendbetételéig

4. Hogyan tedd rendbe a digitális munkafelületeidet

Nincs szükséged sok mappára a digitális dokumentumokhoz

Töltsön el örömmel, ha bekapcsolod a számítógépedet

Ne hagyd, hogy az e-mailek átvegyék az irányítást a munkád felett

Kevesebb applikáció a telefonon, kevesebb zavaró tényező

5. Hogyan tedd rendbe az időbeosztásodat

A tevékenységek káosza felborítja a napot

A mohóság csapdája

A kapkodás csapdája

A multitasking csapdája

Készíts feladatkupacot, derítsd ki, mi a dolgod

Értékeld ki a feladataidat, hogy örömtelibb legyen a munkád

Ne mondj túl gyorsan igent

Leld meg a napi örömet

Hozz létre egy üres helyet a naptáradban

6. Hogyan tegyél rendet a döntéseid között

A legtöbb alacsony téttel járó döntés nem éri meg az időt és az energiát

Gyűjtsd össze a közepes és nagy súlyú döntéseket

Válogasd át a döntéseidet

A több lehetőség nem mindig jobb

A legtöbb döntés esetében ami elég jó, az elég jó

7. Hogyan tedd rendbe a kapcsolati hálódat

Hány emberre van szükséged

Értékeld ki a kapcsolataidat, hogy felismerd, melyik szerez örömet

Hogyan alakíts ki minőségi kapcsolatokat

8. Hogyan tedd rendbe az értekezleteidet

Képzeld el az ideális értekezletet

Gyűjtsd össze az értekezleteidet

Különítsd el az értelmetlen értekezleteket a lényegtelenektől

Az, hogy több értekezletre jársz, még nem jelenti, hogy értékesebb vagy

Bárki örömtelibbé tehet egy értekezletet

A jól szervezett értekezlet

9. Hogyan tedd rendbe a csapataidat

Vizualizáld az ideális csapatot

Gyűjtsd össze a csapataidat

Értékeld ki a csapataidat

Ne kelts zűrzavart a csapatban

A bizalom rendet tart a csapatban

A véleménykülönbség nem mindig vezet káoszhoz

Rendezd a személyes konfliktusokat

A nagy csapatokban általában nagy a káosz

10. A rendrakás varázsának megosztása

Inspirálj másokat a rendrakásoddal

Törődj a munkahelyeddel

Becsüld meg a munkatársaidat

11. Hogyan vihetsz még több örömet a munkába

Ha odafigyelsz arra, mit tartasz meg, az javítja a munkateljesítményt

Még több öröm a munkahelyen

Kell-e munkahelyet váltani, ha nem szerez örömet?

Élvezd az örömteli munkahelyi élet megteremtésének folyamatát

Amikor visszatart a félelem, hogy mit gondolnak mások

Szánj időt az őszinte önvizsgálatra

Így teszünk rendet a munkában házaspárként

A munkád és az életed a választásaidat tükrözik

A munka és magánélet egyensúlyának fenntartása

Öröm a munkában, öröm az életben

Utószó az új kiadáshoz

Marie köszönetnyilvánítása

Scott köszönetnyilvánítása

Jegyzetek

Megjegyzések az olvasóknak

Bár ennek a könyvnek a teljes tartalmát együtt készítettük, mindketten elsősorban az írás feléért vállaltuk a felelősséget. Marie írta a Bevezetőt és az 1., 2., 3. és 11. fejezetet, Scott pedig a 4., 5., 6., 7., 8., 9. és 10. fejezetet. A fejezetek páros oldalainak tetején az aktuális fejezet szerzőjének neve szerepel. Az egyes fejezeteken belül olyan szövegdobozok is találhatók, amelyekben nem feltétlenül az szól az olvasóhoz, aki az adott fejezetet írta.

A könyvben szereplő történetek és példák valós emberektől származnak. Néhol a neveket megváltoztattuk a könnyebb olvashatóság vagy a személyiségük védelme érdekében.

Bevezető

Állandóan ellepik az iratok az asztalodat? Te jó ég! Hol is van az a jelentés, amit holnap le kell adnom?

Lemaradásban vagy az e-mailek elolvasásával, mindegy, milyen sűrűn nézel rájuk? „Az e-mail, amit tegnap küldtem neked…” Milyen e-mail?!

Tele a naptárad találkozókkal olyan emberekkel, akikkel nem szívesen töltesz időt?

Ez így megy nap mint nap, mert elfelejtetted, mit is akartál valójában csinálni?

Nehezedre esik döntéseket hozni?

Folyton azt kérdezed magadtól: Tényleg erről szól az élet? Csak a teendők listájának állandó ellenőrzéséről? Nem lehetne valahogy helyrebillenteni a munkámat, a karrieremet, az életemet?

Ha ezek közül bármelyik igaz rád, létezik egy megoldás: Rakj rendet!

Ez a könyv nem csupán arról szól, hogyan tegyünk rendet a fizikai munkaterületünkön, hanem arról is, miként tehetjük átláthatóvá a digitális dokumentumainkat, az időbeosztásunkat és a kapcsolati hálónkat, hogyan hozzunk helyes döntéseket, és hogyan vigyünk örömet a karrierünkbe.

A legtöbb ember már pusztán a rendrakás gondolatától is meghátrál. „Nem tudok időt szakítani rá! Túlságosan elfoglalt vagyok” – tiltakoznak. „Olyan sok döntést kell meghoznom, hogy képtelen vagyok még a rendrakáson is törni a fejem” – mondják egyesek, míg mások állítják: „Már megpróbáltam. Kiválogattam az irataimat, és most megint minden rendetlen.”

Sokan nem hiszik el, hogy örömüket lelhetik a munkájukban. „Egész nap haszontalan értekezleteken ülök. A rendrakás ezen semmit nem változtat – vélik. – Különben is, túl sok minden csúszik ki a kezemből. A munka semmiképp nem lehet örömteli!” Valójában azonban a helyes rendrakás teremti meg az élvezetes munka lehetőségét.

Ötéves korom óta lenyűgöz a rendrakás. Az iskolás éveim alatt is folytattam a téma tanulmányozását, majd tizenkilenc évesen, még egyetemistaként megtettem az első lépéseimet rendteremtő tanácsadóként. A KonMari-módszer azokból a tapasztalatokból nőtte ki magát, amiket akkor gyűjtöttem, mikor ügyfeleimet rendrakásra tanítottam.

A módszerem egyszerű, de hatékony, ami biztosítja, hogy sosem esel vissza, és fontos részét képezi egy különleges válogatási technika, amelynek alkalmazása során azt választod ki, mi tölt el örömmel. Amikor feltesszük magunknak a kérdést: Ez örömmel tölt el?, kapcsolódni tudunk a belső énünkhöz, és felfedezhetjük, mi az, ami igazán fontos a számunkra. Az eredmény: tartós viselkedésbeli változás, amely pozitív pályára állítja az életünket.

Ezt a módszert először a Rend a lelke mindennek című könyvemben ismertettem. Negyven nyelvre fordították le, és több mint tizenkétmillió példányban kelt el. Az elmúlt néhány évem azzal telt, hogy világszerte bemutassam a módszeremet. Eközben újra és újra felmerült bennem egy kérdés: hogyan tehetnénk rendezettebbé a munkánkat, hogy örömet leljünk benne?

A legtöbben az otthoni rendrakás szakértőjeként ismernek, nem olyasvalakiként, aki jártas a munkaterületeken való rendrakásban vagy akár a karrierépítésben. Miközben egy japán cégnél dolgoztam, a szabadidőm nagy részében arra oktattam a vezetőket, hogyan tegyenek rendet az irodájukban. Még a cég dolgozói is kikérték a tanácsaimat. Annyira lefoglaltak ezek az órák, hogy végül feladtam az állásomat, hogy független tanácsadói karriert építsek.

Képzett tanácsadóim a KonMari-módszert alkalmazva továbbra is kínálnak leckéket azok számára, akik szeretnének rendezett munkakörnyezetet teremteni maguk körül. Kollégáim egymással is megosztják tapasztalataikat és tudásukat, és folyamatosan finomítják az anyagot. A folyamat során világossá vált, hogy a munkaterület rendbetétele nagymértékben javítja a teljesítményt, és a munkából fakadó örömet is növeli.

Az ügyfeleink például megosztották velünk, hogy a rendrakás 20 százalékkal fellendítette az értékesítést, és olyannyira megnövelte a hatékonyságot, hogy két órával hamarabb hazamehettek. A rendrakásnak köszönhetően újból megbecsülték a munkájukat, és újjáéledt bennük a hivatásuk iránt érzett szenvedély. Számtalan példát láthattunk arra, hogyan képes a rendrakás javítani a dolgozó emberek életén fizikailag és mentálisan is. Ahogy az otthonunk rendbetétele örömet visz az életünkbe, a munkaterületünk rendbetétele a munkánkat teszi örömtelibbé, szervezettebbé és eredményesebbé. Ez a könyv ennek a folyamatnak a titkait tárja fel.

Természetesen a munkában nem minden értékelhető az alapján, hogy örömmel tölt-e el, vagy sem. Vannak céges szabályok, amiket követni kell, felettesek, akik minket is érintő döntéseket hoznak és munkatársak, akikkel együtt kell működnünk. A fizikai munkaterület rendbetétele önmagában nem elegendő ahhoz, hogy a munkánk gördülékeny legyen. Csak akkor lelhetünk örömet igazán a munkában, ha annak minden aspektusát rendbe tettük, beleértve az e-maileket, a digitális dokumentumokat, a munkával kapcsolatos feladatokat és a találkozókat.

Itt jön be a képbe Scott, a társszerzőm. Vállalati pszichológusként és a Rice Egyetem üzleti iskolájának professzoraként az örömtelibb és eredményesebb munkavégzés egyik legrangosabb kutatója. Munkája során többek között olyan kérdésekre keresi a választ, mint hogy miként lehet pozitívabb és tartalmasabb a munkavégzésünk, hogyan válhatunk hatékonyabbá és produktívabbá a munkában, és mi tesz minket jobb problémamegoldóvá az üzleti életben. A kutatások eredményei alapján írt sikerkönyve, a Stretch bemutatja, hogyan lehetünk sikeresek és elégedettek a munkában azáltal, hogy jobban kihasználjuk a már meglévő képességeinket, tudásunkat és eszköztárunkat. Mindez az örömteli munka elérésének vezető szakértőjévé teszi őt. Scott ebben a könyvben bemutatja a rendteremtéssel kapcsolatos legkorszerűbb tudományos kutatási ismereteket és adatokat, valamint gyakorlati példákkal is szolgál a munka nem fizikai vonatkozásainak rendbetételéről.

Az 1. fejezetben olyan, a rendrakással összefüggő adatokat ismertetünk, amelyek biztosan motiválni fognak. A 2. és a 3. fejezet a munkaterület rendbetételéről szól. A 4–9. fejezetekben tárgyaljuk a digitális dokumentumok, az időgazdálkodás, a döntéshozatal, a kapcsolati hálók, az értekezletek és a csapatmunka kérdéseit. A 10. fejezet bemutatja, hogyan lehet megsokszorozni a munkahelyi rendteremtés hatását. A 11. fejezet túllép a rendrakás keretein, és olyan konkrét lépéseket javasol, amelyekkel még több örömet vihetsz a mindennapi munkádba, illetve megtudhatod, hogyan változtass a gondolkodásmódodon és a hozzáállásodon az örömteli karrier érdekében. E fejezetben a saját tapasztalataimról is mesélek, s e történetek inspirációul szolgálhatnak számodra az örömteli munkahelyi pillanatok megteremtéséhez.

Reméljük, könyvünk hasznos segítőtársad lesz a sikeres karrierépítés során.

1. FEJEZET
Miért tegyél rendet

Milyen kép fogad hétfő reggel, amikor beérsz az irodába?

Sokakat mindenféle kacattal és felesleges holmival telezsúfolt asztal vár. Irathalmok, gemkapcsok, bontatlan levelek, amiket ki tudja, mikor kézbesítettek, olvasatlan könyvek és egy emlékeztető cetlikkel teleragasztott laptop. Az asztal alatt gyakran az ügyfelektől kapott ajándéktasakok hevernek. Biztos vagyok benne, hogy a legtöbben nagyot sóhajtanak a kép láttán, és azon töprengenek, hogyan fognak bármit is elintézni, mikor az asztaluk egy merő káosz.

Az ingatlanközvetítő irodában dolgozó Akinak is temérdek bosszúságot okozott a rendetlen íróasztala. Még ha az nem is volt túl nagy (az asztal lapja csak akkora volt, mint a karfesztávolsága, és csak három fiók tartozott hozzá), soha nem talált meg semmit. Értekezletek előtt kétségbeesetten kereste a szemüvegét, a tollát vagy az iratmappáját, gyakran újra ki kellett nyomtatnia dokumentumokat és anyagokat, mivel nem tudta előásni azokat. Sokszor úgy érezte, betelt a pohár, és elhatározta, hogy rendet tesz az asztalán, aztán estére elfáradt, másnapra halasztotta az egészet, és az összes iratot az asztal egyik oldalára halmozva hazaindult. Persze másnap át kellett kutatnia a kupacot a szükséges anyagokért, mielőtt nekiláthatott volna a munkájának. Mire megtalálta, amit keresett, teljesen kimerült. „Rettenetesen lehangoló volt a rendetlen asztalnál ülni.” – mesélte nekem. Sajnos jó oka volt így érezni.

Különböző kutatások bizonyítják, hogy a rendetlen körülmények többféle módon és messze többet ártanak, mint amit el tudunk képzelni. Egy tanulmány szerint a megkérdezett 1000 amerikai dolgozó 90 százaléka érezte úgy, hogy a rendetlenség negatívan hat az életére.1 A fő okok között szerepelt az alacsonyabb hatékonyság, a negatív gondolkodás és a csökkent boldogságérzet.

A rendetlenség kedvezőtlenül hat az egészségre is. A UCLA tudósainak kutatása szerint ha túl sok holmi vesz körbe minket, az növeli az egyik elsődleges stresszhormon, a kortizol szintjét.2 A krónikusan magas kortizolszint hajlamosít a depresszióra, az álmatlanságra és más mentális betegségekre, valamint fogékonyabbá tesz a stresszhez kötődő szervi megbetegedésekre, például a szívbetegségre, a magas vérnyomásra és a cukorbetegségre.

Mindemellett a legfrissebb kutatások szerint a rendetlen környezet károsan hat az agyra is.3 Amikor rendetlenség vesz körül bennünket, az agyunk azzal van elfoglalva, hogy minden körülöttünk lévő dolgot megjegyezzen, így nem tud arra összpontosítani, amit az adott pillanatban tennünk kellene, például az asztalnál végzett munkára vagy a másokkal való kommunikációra. Zavartnak, stresszesnek érezzük magunkat, szorongunk, és gyengül a döntéshozó képességünk. Úgy tűnik, a rendetlenség mágnesként vonzza a bajt. Azok, akik hozzám hasonlóan kellemes izgalomba jönnek egy rendetlen szoba láttán, és alig várják, hogy rendet tegyenek, az adatok alapján kivételnek számítanak.

De nem csak az egyének érintettek. A rendetlenség rossz hatással van a munkára is. Töltöttél már órákat kereséssel az irodában? Volt már olyan, hogy valami örökre eltűnt? Az irodai dolgozók csaknem fele évente elveszít valamit, ami fontos a munkavégzése szempontjából.4 Ez lehet egy mappa, számológép, memóriakártya, aktatáska, laptop vagy mobiltelefon. A tárgyak elvesztése érzelmi stresszel jár, a pótlásuk pénzbe kerül, a felesleges hulladék pedig károsítja a környezetet. De a legnagyobb veszteség az idő, amit a keresésükkel töltünk. Az adatok azt mutatják, hogy az elveszett dolgok keresése évente átlagosan egy munkahetet tesz ki munkavállalónként. Ez négy év alatt egy teljes hónapot jelent. Csak az Egyesült Államokban ez a kiesés pénzre átszámítva éves szinten 89 milliárd dollárt tesz ki. Ez több mint kétszer annyi, mint a világ öt legnagyobb vállalatának együttes profitja.

Ezek a számok megdöbbentőek, de ez a valóság. A rendetlenség elképesztő károkat okoz. Mégsem kell aggódni: mindez orvosolható a rendrakással.

Hogyan változtatta meg az életemet a munkaterületem rendbetétele

Az egyetem elvégzése után egy munkaerő-közvetítő cégnél kaptam állást, a vállalati értékesítési osztályon. Azonban a lelkesedésem, hogy csatlakoztam a dolgozók világához, rövid életű volt. Bár természetes, hogy az új alkalmazottak kezdetben nehézségekkel találják szembe magukat, az én értékesítési teljesítményem úgy tűnt, az idő múlásával sem javul. Tizenöten voltunk új alkalmazottak abban az évben, és én mindig a három legrosszabb között voltam.

Korán érkeztem az irodába, órákat töltöttem leendő ügyfelek hívogatásával, elmentem a megbeszélt találkozókra, és közben újabb lehetséges ügyfelekről készítettem listákat. Este gyorsan bekaptam egy tálka tésztát az épület aljában lévő kifőzdében, majd visszatértem az asztalomhoz, hogy anyagokat készítsek elő. Úgy tűnt, állandóan dolgozom, mégsem volt eredménye.

Egy nap, miután letettem a kagylót egy újabb kör kiábrándító hívást követően, nagyot sóhajtottam, és lehajtottam a fejemet. Csalódottan néztem végig az asztalomon, és döbbenten láttam, hogy teljes a káosz. Szétszórva a billentyűzetem körül ott éktelenkedett egy halom idejétmúlt lista, egy félkész szerződés, egy papírpohár teával, amit még nem ittam meg, egy összeaszott teafilter, egy egyhetes ásványvíz, néhány papírfecni, amikre a munkatársaimtól kapott értékesítési tippeket firkáltam, egy olvasatlan üzleti könyv, amit valaki ajánlott, egy kupak nélküli toll, egy tűzőgép, amivel iratokat akartam összetűzni, de elfeledkeztem róla…

Nem hittem a szememnek. Hogy történhetett meg ez? Egyetemista korom óta rendteremtő tanácsadóként dolgoztam, mégis hiába bíztam a rendrakási képességeimben, annyira lefoglalt az új munkám, hogy már nem volt időm a tanácsadásra, és még az otthoni takarítási szokásaimat is elhanyagoltam. Valahogy elvesztettem a kapcsolatot a bennem lakozó rendrakó zsenivel. Nem csoda, hogy nem voltam sikeres a munkámban.

Másnap reggel már hétkor bent voltam az irodában, hogy rendet tegyek az asztalomon. Minden tudásomat és képességemet latba vetettem, amit az évek során összegyűjtöttem, és alig egy óra alatt végeztem. Hamarosan az asztalom tiszta és rendezett lett. Csupán a telefonomat és a számítógépemet hagytam elöl.

Bár szeretném azt állítani, hogy az értékesítési teljesítményem azonnal kilőtt, a dolgok nem változtak meg ilyen gyorsan. Mégis sokkal jobban éreztem magam az asztalomnál. Azonnal megtaláltam az iratokat, amikre szükségem volt. Nem kellett őrülten keresgélnem a találkozók előtt, és amikor visszatértem, azonnal nekiláthattam a következő feladatnak. Fokozatosan egyre több örömömet leltem a munkámban.

A rendrakás volt a szenvedélyem éveken át, és hittem abban, hogy az otthonunk rendbetétele megváltoztathatja az életünket. De most rádöbbentem, hogy a rendezett munkakörnyezet szintén nagyon fontos. Ahogy a teljesen megújult asztalomnál ültem, azt éreztem, hogy a rendben tartása szórakoztatóbbá teheti a munkámat, és segíthet megszeretni azt.

Miért javítja a rendrakás a munkateljesítményt

„Az asztalom annyira rendetlen, nagyon zavar” – vallotta be bizalmasan egy nap a kolléganőm, Lisa. Ugyanazon az emeleten dolgozott, ahol én is. Amikor látta, hogy rendbe tettem az asztalomat, kíváncsi lett, és a tanácsomat kérte. Sosem volt túl jó a rendrakásban, még gyerekkorában sem, és a szülei rengeteg holmit halmoztak fel az otthonukban. Saját bevallása szerint az ő lakása is merő szemétdomb volt. „Nemcsak hogy nem tettem rendet sosem, de fel sem merült bennem, hogy kellene” – mondta. De az irodában dolgozva ráébredt, hogy az asztala sokkal rendetlenebb, mint bárki másé.

A története nem egyedülálló. Az otthonunk és a munkahelyünk között az a fő különbség, hogy a munkahelyen látnak bennünket az emberek. Az otthonunkban szinte senki nem látja a ruháinkat és a könyveinket, akár a padlón is heverhetnek szétszórva, senki sem fogja szóvá tenni. De az irodában, ahol mindannyian egy területen osztozunk, a különbség egy rendezett és egy rendetlen asztal között mindenki számára szembetűnő. Meglepő módon ennek a ténynek sokkal nagyobb hatása van a munkánkra, mint azt a legtöbben gondolják.

Egy kutatás, amely a munkavállalók munkahelyi értékeléseit vizsgálta, arra az eredményre jutott, hogy minél rendezettebb a tér valaki körül, annál valószínűbb, hogy mások ambiciózusnak, intelligensnek, lelkesnek, nyugodtnak látják, míg egy másik vizsgálat kimutatta, hogy az ilyen embereket magabiztosnak, barátságosnak, szorgalmasnak és kedvesnek találják.5 A jelzők listája alapján ezek a munkavállalók igazi győzteseknek tűnnek. További tanulmányok azt is kimutatták, hogy a rendszerető emberek gyakrabban nyerik el mások bizalmát, és nagyobb valószínűséggel kapnak előléptetést. Más kutatások azt bizonyítják, hogy a szakmai előmenetelhez nem csupán az kell, hogy jó véleménnyel legyenek rólunk, hanem az is, hogy magas elvárásokat támasszanak felénk, mivel az elvárások szintjének megfelelően teljesítünk. A magasabb elvárások növelik az önbizalmunkat és javítják a teljesítményünket. A Pygmalion-hatás néven ismert elmélet alapját olyan kutatások képezik, amelyek azt mutatják, hogy a tanulók osztályzatai javulnak, ha azt érzik, a tanáraik ezt várják el tőlük. A Pygmalion-hatás a munkahelyi környezetben is kimutatható, mivel az alkalmazottak teljesítménye a velük szemben támasztott elvárások szintje alapján emelkedik, illetve csökken.

E kutatások eredményeit három egyszerű pontban lehet összefoglalni. A rendezett íróasztal növeli a megbecsültségünket és a teljesítőképességünket. Ez fokozza az önbecsülésünket és növeli a motivációnkat. Ennek eredményeként keményebben dolgozunk és javul a teljesítményünk. Ha így nézzük, a rendrakás jó üzletnek tűnik, nem?

Miután Lisa megfogadta a munkahelyi rendrakásra vonatkozó tanácsaimat, az értékesítési teljesítménye javult, dicséretet kapott a főnökétől, és egyre magabiztosabban végezte a munkáját. Ami engem illet, mondhatjuk, hogy a cégen belül magas pontszámot kaptam a rendteremtő képességemért, és ez boldoggá tett.

A rendetlen emberek valóban kreatívabbak?

A csupasz, rendezett íróasztal steril és unalmas. „Ha egy rendetlen íróasztal rendetlen elmére utal, akkor egy üres íróasztal mire utal?” Ezeket a szavakat a kreatív zseninek, Albert Einsteinnek tulajdonítják. Akár valóban elhangzottak ezek a szavak, akár nem, az asztalát könyvek és papírok borították. Pablo Picasso úgy festett, hogy egy halom festmény vette körül, és Steve Jobs, az Apple alapítója állítólag szándékosan tartott rendetlenséget az irodájában. A rendetlen zsenikről szóló legendáknak se szeri, se száma. Még a Minnesotai Egyetem kutatói is arra a következtetésre jutottak az egyik tanulmányukban, hogy a rendetlen munkakörnyezet nagyobb valószínűséggel generál kreatív ötleteket.6

Talán az ilyen történetek miatt az emberek sokszor megerősítést várnak tőlem. „De a rendetlen asztal jó, nem? – kérdezik. – Ösztönzi a kreativitást, ugye?” Ha kíváncsi vagy, hogy a rendetlen asztalod hatékonyabbá tesz-e, és vajon érdemes-e tovább olvasnod a könyvet, próbáld ki az alábbi gyakorlatot. Képzeld magad elé az asztalodat az irodában, vagy a stúdiódban vagy a munkahelyeden. Vagy ha épp ott ülsz ebben a pillanatban, nézz körül alaposan, és válaszolj ezekre a kérdésekre:

Tényleg jó érzéssel tölt el, ahogy most itt dolgozol?

Örömet szerez mindennap ennél az íróasztalnál dolgozni?

Biztos vagy benne, hogy maximális teret engedsz a kreativitásodnak?

Tényleg vissza akarsz térni ide holnap is?

Ezeknek a kérdéseknek nem az a céljuk, hogy rossz érzéseket keltsenek benned. Inkább az, hogy megismerd, hogyan érzel a munkakörnyezeted iránt. Ha habozás nélkül igennel válaszoltál mindegyikre, akkor sok örömödet leled a munkádban. De ha a válaszaid nem voltak annyira egyértelműek, és a szíved egy kicsit is összeszorult, akkor a rendrakás mindenképpen megér egy próbát.

Hogy őszinte legyek, nem számít, melyik a jobb – egy rendezett asztal, vagy egy olyan, amin teljes a káosz. A legfontosabb, hogy te magad tisztában legyél azzal, milyen munkakörnyezetben érzed jól magad, és ismerd a saját kritériumaidat. A rendrakás a legjobb módja annak, hogy megismerd a valódi szükségleteidet. Sok ügyfelem, miután a módszeremet követve rendet rakott a lakásában, az egyszerű, csupasz térben találva magát rájött, hogy több dekorációra vágyik. Ezek a kliensek a felismerést követően számukra kedves apróságokkal díszítették az otthonaikat. Az emberek gyakran csak a rendrakás után ébrednek rá, hogy milyen környezetben érzik jól magukat.

Te is az a típus vagy, aki rendezett környezetben bontakoztatja ki legkönnyebben a kreativitását? Vagy pont a rendetlenségben találnak meg a legjobb ötletek? Mindegy, melyik csoportba tartozol, a rendrakás folyamata segít felfedezni, milyen környezetben tudsz majd igazán szárnyalni.

A halmozódó rendetlenség ördögi köre

Kutatások azt mutatják, hogy a rendetlenség két okból csökkenti a munka örömét. Először, mert túlterheli az agyat. Minél több dolog vesz körbe bennünket, annál leterheltebb lesz az agyunk.7 Ez megnehezíti számunkra, hogy felismerjük, megtapasztaljuk és kipróbáljuk mindazt, ami fontos a számunkra, ami örömet szerez.

Másodszor, amikor elárasztanak bennünket a tárgyak, az információk és a tennivalók, elveszítjük a kontrollt, és nehezebben hozunk döntéseket.8 Nem vagyunk képesek kezdeményezni, helyesen cselekedni, elfelejtjük, hogy a munka az álmaink és törekvéseink megvalósításának eszköze, és elveszítjük a lelkesedésünket a munkánk iránt. Tovább ront a helyzeten, hogy mikor úgy érezzük, képtelenek vagyunk irányítani a dolgokat, elkezdünk még több felesleges holmit felhalmozni, közben pedig bűntudat gyötör minket, és érezzük a nyomást, hogy tennünk kellene valamit a kialakult helyzet ellen.9 A végeredmény? Folyton csak halogatjuk, hogy úrrá legyünk a káoszon, és így az egyre növekvő rendetlenség ördögi körébe kerülünk.

S. S.

A digitális és mentális rendetlenség ára

Nem csak az asztalunkat kell rendbe tennünk. Ugyanilyen fontos, hogy a munkánk azon területein is rendet tartsunk, amelyek nem kézzelfoghatóak. Ebbe a kategóriába soroljuk például a modern technika által gerjesztett digitális rendetlenséget, a felesleges e-maileket, fájlokat és online fiókokat. Ide tartoznak továbbá a találkozók és az egyéb feladatok, amelyekkel meg kell birkóznunk, és talán lehetetlennek tűnik, hogy ellenőrzésünk alatt tartsuk a dolgokat. Ahhoz, hogy kellemes munkakörülményeket alakíthassunk ki, a munkánk minden területét rendbe kell tennünk, nem csak a fizikai oldalát.

Egy kutatás szerint egy átlagos irodai dolgozó a munkanapja felében e-mailekkel foglalatoskodik, és egy tetszőleges napon átlagosan 199 olvasatlan e-mail található a bejövő mappájában.10 A Center for Creative Leadership jelentése alapján az alkalmazottak 95 százaléka érzi úgy, hogy felesleges e-mailekre vesztegeti az idejét.11 A felmérésekből az is kiderült, hogy a legtöbb számítógépen a telepített programok egyharmadát sosem használják. Ezekből a példákból világosan látható, milyen komoly digitális rendetlenséggel kell szembenéznünk a munkánk során.

És mi a helyzet azokkal az információkkal, amiket különféle online fiókokkal kapcsolatban kell használnunk? Egy átlagos internetfelhasználónak e-mail-címenként 130 online fiókja van. Még ha figyelembe is vesszük, hogy néhányuk kombinálható és egy fiók alatt kezelhető, mint a Google vagy a Facebook, a szükséges felhasználói azonosítók és jelszavak száma így is számottevő. Gondoljunk csak arra, mi van, ha elfelejtünk egy jelszót! Begépeljük a lehetséges azonosítók és jelszavak néhány hibás kombinációját, végül feladjuk, és új jelszót kérünk.

Sajnos a statisztikák szerint nagy rá az esély, hogy ez újra és újra megismétlődik. Az Egyesült Államokban és az Egyesült Királyságban végzett felmérés szerint az elfelejtett jelszavak okozta termelékenység-kiesés dolgozónként eléri az évi 420 dollárt.12 Egy cégnél, amely 25 főt foglalkoztat, ez az összeg 10 000 dollárt is kitesz évente. Talán létre kellene hoznunk egy „elfelejtett jelszó alapot”, amely automatikusan adományt utal át, ha valaki elfelejti a jelszavát, és a bevételt jótékony célokra használhatnánk fel.

Az értekezletek is tetemes részt emésztenek fel a munkaidőnkből. Egy átlagos irodai dolgozó hetente két óra harminckilenc percet veszteget el feleslegesen szükségtelen értekezletekre.13 Egy, a felső vezetők körében végzett felmérés során a válaszadók többsége azt vallotta, elégedetlen a céges értekezletekkel, mivel azok terméketlenek, nem hatékonyak, kevesebb idő marad miattuk a fontosabb dolgokra, és nem hozzák közelebb a csapat tagjait egymáshoz.14 Az értekezleteket a cég érdekében tartják, ám a vezetők, akik felelősek a lebonyolításukért, ironikus módon mégis károsnak ítélték. A felesleges értekezletekből fakadó károk mértéke több mint 399 milliárd dollárra rúg évente.15 Ha az elfelejtett jelszavak okozta veszteségre és az elveszett tárgyak kereséséből adódó 8,9 milliárd dollárnyi időveszteségre gondolok, az jut eszembe, hogy mennyi bevételt szedhetne be a kormány a rendetlenség megadóztatásával. Őrültség, tudom, de mégis…

A 4. fejezettől kezdve Scott részletesen ír majd arról, hogyan teremts rendet a munkád nem kézzelfogható területein. Egyelőre elég annyit tudnod, hogy lesz néhány akadály, amelyet le kell küzdened majd az örömteli munka érdekében. Ez egyben óriási lehetőség lesz arra, hogy fejlődj. Képzeld el, hogy nemcsak az íróasztalodat, hanem az összes e-mailt, a fájlokat és az egyéb digitális adatokat is rendszerezted, emellett az értekezletek és a különféle feladatok ütemezését is uralod. Gondolj csak bele, mennyi örömet hozhat ez az életedbe!

A rendrakás céltudatosságot eredményez

Amikor egy cégnél dolgoztam, egy kollégám, aki két évvel előttem kezdett ott dolgozni, tanácsot kért, hogyan tegye rendbe a munkaterületét. A rendrakási leckéink alatt azt mondta: „Azért vagyok itt, hogy dolgozzak és pénzt keressek, nem azért, hogy élvezzem. Az élet szórakoztatóbb, ha gyorsan befejezed a munkád, és a szabadidőd élvezetes eltöltésére koncentrálsz.”

Mindenkinek megvan a saját munkastílusa és gondolkodásmódja. Tudom, hogy vannak, akik a munkatársamhoz hasonlóan közelítik meg a munkájukat, de hadd legyek nagyon nyers: ez szörnyen nagy veszteség. Természetesen mivel fizetnek a munkánkért, minden munka felelősséggel jár. Ha egy szervezetnek dolgozunk, nagyon sok olyan dolog van, amire nincs befolyásunk. Amíg egy társadalom tagjai vagyunk, irreális azt várni, hogy a személyes boldogságunk mindig kiemelten fontos legyen. Ellentétben az otthonunk privát terének rendbetételével, a munkahelyi rendrakás nem garantálja, hogy az irodánkban és a munkánk során mindig minden örömmel tölt majd el.

Ennek ellenére vétek lenne feladni, csak kötelességből dolgozni, és erőfeszítést sem tenni, hogy örömet leljünk a környezetünkben. Az otthonunk mellett a munkahelyünkön töltjük a legtöbb időt és életünk néhány pontján van, hogy több időt töltünk a munkában, mint otthon. A munka értékes része az életnek. Nem lenne több értelme úgy kamatoztatni a képességeinket, hogy közben jól is érezzük magunkat egy kicsit? És ha már mi élvezzük, miért ne dolgozhatnánk úgy, hogy a körülöttünk lévőket is boldoggá tesszük?

Talán úgy gondolod, Ez mind nagyon jól hangzik, de én utálom a munkámat. Nem tudom elképzelni, hogy valamikor is örömmel töltsön el. Még ha így is van, akkor is aztajánlom, tegyél rendet. A rendrakás segíthet rájönnöd, mi az, amit igazán szeretnél, min kellene változtatnod és hogyan találj több örömet a környezetedben. Ez mind túl szépen hangzik ahhoz, hogy igaz legyen, de az.

Szemtanúja voltam, hogy a rendrakás miként alakította át az ügyfeleim életének több területét. Az egyiküknek például, miközben rendet rakott a könyvei között, eszébe jutott a gyerekkori álma, és felmondott a munkahelyén, hogy saját céget alapítson. Egy vállalkozás tulajdonosa az iratait rendezve döbbent rá egy problémára, és nagy változtatásokat léptetett életbe. Egy másik ügyfelem, miután befejezte a rendrakást, rájött, hogy másmilyen életre vágyik, munkahelyet váltott, és most feleannyi időt dolgozik. Ezek a változások nem azért történtek meg, mert ezek az emberek valamilyen szempontból különlegesek voltak. A változás az előttük lévő holmik átvizsgálásának eredménye volt, és annak, hogy eldöntötték, mit tartanak meg az életükben, és mi az, amit elengednek.

„Ez volt álmaim munkája, de most csak azért küzdök, hogy lépést tartsak a feladatok áradatával. Mindig csak arra vágyom, hogy korán hazamehessek.”

„Nem tudom kitalálni, mit szeretnék csinálni. Rengeteg különböző dolgot kipróbáltam, és egyszerűen nem tudom, mit is akarok igazán.”

„Mindent beletettem a munkámba, hogy idáig eljussak, de most nem vagyok biztos benne, hogy ez a számomra megfelelő karrier.”

Ha ehhez hasonló kétségeid támadtak a munkáddal vagy a karriereddel kapcsolatosan, akkor ez a megfelelő pillanat, hogy elkezdj rendet tenni. A rendrakás sokkal több, mint a holmik kiválogatása és elrakása. Ez egy nagy projekt, ami örökre megváltoztatja az életedet. A könyvben megosztott módszernek nemcsak a szép, rendezett asztal a célja, de az is, hogy párbeszédet kezdj magaddal rendrakás közben, és rájöjj, miért dolgozol elsősorban, és milyen munkastílusra vágysz. A folyamat segít feltárni, hogy a feladatok, amiket végzel, hogyan szolgálják majd az örömödet a jövőben. A végső cél, hogy felfedezd, mi szerez örömet a munkádban, és a legjobbat hozd ki magadból. Tarts velünk, és tapasztald meg személyesen a rendrakás örömteli hatásait a karrieredben!

Felelős kiadó Gyuricza Eszter

Felelős szerkesztő Ferenczy Zsófia

A szöveget gondozta Balázs Piroska

Műszaki szerkesztő Rochlitz Vera

Borítótervező Oláh Gábor

Tördelte Kaposvári Franciska

ISBN 978 963 604 444 2

Elektronikus változat:

eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

Készítette Ambrose Montanus

Felhasznált betűtípusok

Afacad – SIL Open Font License

Noto Serif – Apache License 2.0

Source Serif 4 – SIL Open Font License

Vollkorn – SIL Open Font License