Vásárlói bizalom az illegális szerek online piacán

Vásárlói bizalom az illegális szerek online piacán

Szerkesztette

Kiss Tibor

Budapest, 2021

A tanulmány a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektora által a bölcsészet- és társadalomtudományi doktori képzésben részt vevő hallgatók és a PhD- vagy CSc-fokozattal rendelkező kutatók számára 2019 októberében közzétett, „Az új információs technológiák hatása az emberre, a társadalmi együttélésre és az állam működésére” elnevezésű témakategória keretein belül közzétett pályázati projektben készült.

Szerzők:

Kiss Tibor

Szigeti Ákos

Dornfeld László

Szakmai lektor:

Krasznay Csaba

A kézirat lezárva: 2020. december 31.

Kiadja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem

Ludovika Egyetemi Kiadó

A kiadásért felel: Koltay András rektor

Székhely: 1083 Budapest, Ludovika tér 2.

Kapcsolat: kiadvanyok@uni-nke.hu

Felelős szerkesztő: Inzsöl Kata

Olvasószerkesztő: Kutas Éva

Korrektor: Bujdosó Hajnalka

Tördelőszerkesztő: Fehér Angéla

Nyomdai kivitelezés: Pátria Nyomda Zrt.

Felelős vezető: Orgován Katalin vezérigazgató

ISBN 978-963-531-622-9 (nyomtatott)

ISBN 978-963-531-623-6 (ePub) | ISBN 978-963-531-624-3 (pdf)

© A szerkesztő, 2021

© A szerzők, 2021

© Ludovika Egyetemi Kiadó, 2021

Minden jog védve.

Tartalom

Táblázatok jegyzéke

Ábrajegyzék

A kötet szerzői

Bevezetés (Kiss Tibor)

A vásárlói attitűdök feltérképezésének időszerűsége és indokoltsága (Kiss Tibor)

Internetszabályozás (Dornfeld László)

Modellek

Büntetőjogi szabályozás

Az illegális szerek internetes kereskedelmének színterei (Kiss Tibor)

Az illegális szerek internetes kereskedelmének szereplői (Kiss Tibor)

Az illegális szerek internetes kereskedelmének sajátosságai

Az internetes kábítószer-kereskedelem mint kiberdeviancia (Kiss Tibor)

Az illegális szerek internetes kereskedelme mögött álló résztvevői motivációk

A kábítószer-kereskedelem nemzetközi szabályozása (Dornfeld László)

Az illegális szerek internetes kereskedelmének helye a kiberbűncselekmények körében

Az illegális szerek internetes kereskedelmének büntetőjogi alakzatai

Az illegális szerek internetes kereskedelmének színtérmódozatai

Az illegális szerek internetes kereskedelmét magyarázó társadalomtudományi elméletek (Kiss Tibor)

A munkamegosztás és a társadalmi figuráció elmélete a darknetes kereskedelemben

A szociális tanulás és szubkultúraelmélet értelmezhetősége a darkneten

Illegális szerek online adásvétele a csereelmélet és a racionálisdöntés-elmélet tükrében

A megosztott bizalom elméletének jelentősége a darknetes interakciókban (Kiss Tibor)

A bizalom internetes kereskedelemben betöltött szerepéről és funkcióiról szóló kutatások

Az attitűdkutatásban alkalmazott bizalmi faktorok struktúrája

A kutatás bemutatása (Kiss Tibor – Szigeti Ákos)

Az attitűdkutatás célja

A háromfázisú kutatás célja

Az attitűdkutatás hipotézisei

A kutatás célcsoportja, időintervalluma és terepe

Az attitűdkutatás módszertani leírása

A kutatás eredményei: a hipotézisek vizsgálata Kiss Tibor – Szigeti Ákos)

A kutatás leíró statisztikái

Az első hipotézis vizsgálata

A második hipotézis vizsgálata

A harmadik hipotézis vizsgálata

A negyedik hipotézis vizsgálata

Az ötödik hipotézis vizsgálata

A hatodik hipotézis vizsgálata

A hetedik hipotézis vizsgálata

Bizalmi mátrix (bizalmi index)

Faktorelemzés a bizalmi indexek bevonásával

A kutatás hipotéziseken kívüli eredményei (Kiss Tibor – Szigeti Ákos)

A kábítószer-fogyasztással szembeni zéró tolerancia megítélésének hatása

Rejtett böngészőt használók eredményei

A kutatás következtetései (Kiss Tibor – Szigeti Ákos)

A kutatás hasznosíthatósága és kapcsolódása a következő kutatási fázishoz
(Kiss Tibor – Szigeti Ákos)

Az átfogó kutatás első fázisából nyert eredmények folytatása a postaszolgálatokkal

Az átfogó kutatás első fázisából nyert eredmények
folytatása a kriptovalutákkal

Az első kutatási fázis eredményeinek felhasználási
javaslata a bűnmegelőzésben

Javaslat a megelőzés fókuszára

Javaslatok a megelőzés színterére és szereplőire

A kutatás hiányosságai (Kiss Tibor – Szigeti Ákos)

Összefoglaló (Kiss Tibor)

Melléklet (kérdőív)

Irodalomjegyzék

Felhasznált irodalom

Felhasznált jogszabályok

Ajánlott irodalom

Abstract

Táblázatok jegyzéke

1. táblázat: Szexuális, haszonszerzési és agresszióra épülő motivációk és normasértések

2. táblázat: A kábítószerekkel kapcsolatos nemzetközi kriminalizáció

3. táblázat: Az internetes kábítószer- és gyógyszer-kereskedelem jogsértő alakzatai

4. táblázat: A kutatásban alkalmazott bizalmi kategóriák és bizalmi faktorok

5. táblázat: A kutatásról visszajelzést küldő és nem küldő felsőoktatási intézmények

6. táblázat: A kutatást elutasító felsőoktatási intézmények

7. táblázat: Életszituációk a 2–6. kérdéscsoportokhoz

8. táblázat: Életesemények motivációi mentén történő sorrendiség

9. táblázat: A hipotézisek és a kérdéscsoportok kapcsolódása

10. táblázat: Hány órát használja Ön az internetet munkavégzésre/tanulásra?

11. táblázat: Hány órát használja Ön az internetet munkavégzésen/tanuláson kívüli tevékenységre?

12. táblázat: Átlagosan milyen gyakran vásárol Ön online webshopokban?

13. táblázat: Online vásárlásához melyik eszközt használja inkább?

14. táblázat: Használ-e rendszeresen a privát böngészésen kívül olyan internetes böngészőt, amely nem ellenőrizhető, és nem gyűjt adatokat a felhasználóról, illetve lehetővé teszi a rejtett személyazonossággal történő böngészést (például Tor-böngésző)?

15. táblázat: Szokott-e internetes közösségi oldalakat, e-mail-szolgáltatásokat és más internetes szolgáltatásokat álnéven (nicknéven) használni?

16. táblázat: Milyen mértékben ért egyet a kábítószer-fogyasztással szembeni zéró toleranciával?

17. táblázat: Rendelkezik-e szakértelemmel?

18. táblázat: A válaszolók nemi eloszlása

19. táblázat: A válaszolók életkori eloszlása

20. táblázat: A válaszolók lakóhelye

21. táblázat: A válaszolók képzési területei

22. táblázat: A válaszolók képzési formái

23. táblázat: A válaszolók munkarendje

24. táblázat: Átnevezett bizalmi faktorok csoportonként

25. táblázat: A bizalmi faktorok szükségességének sorrendje átlagok alapján

26. táblázat: A bizalmi faktorok szükségességének sorrendje átlagok alapján az illegális 1. vásárlásban

27. táblázat: A bizalmi faktorok szükségességének sorrendje átlagok alapján az illegális 2. vásárlásban

28. táblázat: A bizalmi faktorok szükségességének sorrendje átlagok alapján az illegális 3. vásárlásban

29. táblázat: A bizalmi faktorok szükségességének sorrendje átlagok alapján az illegális 4. vásárlásban

30. táblázat: A bizalmi faktorok szükségességének sorrendje átlagok alapján az illegális 5. vásárlásban

31. táblázat: A bizalmi faktorok fontossága a legális és az illegális vásárlásban

32. táblázat: Az eladó elérhetősége és segítőkészsége bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

33. táblázat: Az eladó megbízhatósága bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

34. táblázat: A webáruház népszerűsége és pozitív véleményezettsége az interneten bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

35. táblázat: A webáruház ajánlottsága ismerősök vagy barátok által bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

36. táblázat: A webáruház oldalának átláthatósága és könnyű kezelhetősége bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

37. táblázat: A vásárlás közben az internetes kapcsolatok zavartalansága bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

38. táblázat: A személyes és a vásárlásról szóló adatok védelme bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

39. táblázat: A vásárlói és eladói jogokról és kötelességekről való tájékoztatás bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

40. táblázat: A regisztrációs lehetőség szükségessége bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

41. táblázat: Az elérhető, gyors és egyszerű fizetési tranzakció bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

42. táblázat: Az online fizetési lehetőség bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

43. táblázat: A hagyományos offline fizetési lehetőség bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

44. táblázat: A kriptovalutával történő fizetési lehetőség bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

45. táblázat: Az azonnali visszajelzés az online fizetési tranzakcióról bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

46. táblázat: A termékek és a szolgáltatások széles választéka, jó minősége és jó ár-érték aránya bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

47. táblázat: Az árukra vagy szolgáltatásokra eladói vagy gyártói garancia bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

48. táblázat: Megfelelő tájékoztatás a kínált árukról és szolgáltatásokról bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

49. táblázat: Az áruk épségben történő megbízható kézbesítése bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

50. táblázat: A rejtett és követhetetlen módon történő vásárlási lehetőség bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

51. táblázat: A vásárláskor megadott adataim azonnal törlődjenek bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

52. táblázat: A valós adataim még az eladó előtt se legyenek ismertek bizalmi faktor összevetése a legális és az illegális vásárlásokban

53. táblázat: A legális és az illegális vásárlásban választott bizalmi faktorok szükségességének mértékéről

54. táblázat: A webáruház oldalának átláthatósága és könnyű kezelhetősége bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

55. táblázat: A vásárlói és eladói jogokról és kötelességekről való tájékoztatás bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

56. táblázat: A vásárlói és eladói jogokról és kötelességekről való tájékoztatás bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az élettani terület ismeretei mentén

57. táblázat: A regisztrációs lehetőség bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

58. táblázat: A regisztrációs lehetőség bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az élettani terület ismeretei mentén

59. táblázat: Az elérhető, gyors és egyszerű fizetési tranzakció bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

60. táblázat: A hagyományos offline fizetési lehetőség bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

61. táblázat: A kriptovalutával történő fizetési lehetőség bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

62. táblázat: Az azonnali visszajelzés az online fizetési tranzakcióról bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az élettani terület ismeretei mentén

63. táblázat: A termékek és a szolgáltatások széles választéka, jó minősége és jó ár-érték aránya bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

64. táblázat: Az árukra vagy szolgáltatásokra eladói vagy gyártói garancia bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

65. táblázat: A megfelelő tájékoztatás a kínált árukról és szolgáltatásokról bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

66. táblázat: A rejtett és követhetetlen módon történő vásárlási lehetőség bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

67. táblázat: A rejtett és követhetetlen módon történő vásárlási lehetőség bizalmi faktor magasabb meglétére adott válaszok az élettani terület ismeretei mentén

68. táblázat: A részletes, tényezőnkénti elemzés eredményei az informatika/számítástechnika/infokommunikáció terület ismeretei mentén

69. táblázat: Bizalmi tényezők fontossága az illegális szituációkban a kitöltők ismeretszintjéhez képest

70. táblázat: A szituációkban alkalmazott bizalmi faktorok száma

71. táblázat: A szituációk motivációinak hatása a 4. hipotézis tesztelésével

72. táblázat: Cronbach-alpha mérőszám segítségével történő belső konzisztenciamérés eredményei

73. táblázat: Bizalmi index

74. táblázat: Faktorelemzés bizalmi indexek bevonásával

75. táblázat: Milyen mértékben ért egyet a kábítószer-fogyasztással szembeni zéró toleranciával?

76. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és az egyén és a közösség bizalmi kategóriába tartozó eladó elérhetősége és segítőkészsége, az eladó megbízhatósága, a webáruház népszerűsége és pozitív véleményezettsége az interneten, valamint a webáruház ajánlottsága ismerősök vagy barátok által faktorok fontosságának összefüggései

77. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és a technikai tényezők bizalmi kategóriába tartozó webáruház oldalának átláthatósága és könnyű kezelhetősége, valamint a vásárlás közben az internetes
kapcsolatok zavartalansága faktorok fontosságának összefüggései

78. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és az adatvédelmi tényezők bizalmi kategóriába tartozó személyes és a vásárlásról szóló adatok védelme, a vásárlói és eladói jogokról és kötelességekről való tájékoztatás, valamint a regisztrációs lehetőség faktorok fontosságának összefüggései

79. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és a fizetési tényezők bizalmi kategóriába tartozó elérhető, gyors és egyszerű fizetési tranzakció, az online fizetési lehetőség, a hagyományos offline fizetési lehetőség, a kriptovalutával történő fizetési lehetőség, valamint az azonnali visszajelzés az online fizetési tranzakcióról faktorok fontosságának összefüggései

80. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és a termékek és szolgáltatások bizalmi kategóriába tartozó termékek és a szolgáltatások széles választéka, jó minősége és jó ár-érték aránya, az árukra vagy szolgáltatásokra eladói vagy gyártói garancia és a megfelelő tájékoztatás a kínált árukról és szolgáltatásokról faktorok fontosságának összefüggései

81. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és a termékek és szolgáltatások bizalmi kategóriába tartozó áruk épségben történő megbízható kézbesítése faktor fontosságának összefüggései

82. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és rejtettség és anonimitás bizalmi kategóriába tartozó rejtett és követhetetlen módon történő vásárlási lehetőség, a vásárláskor megadott adataim azonnal törlődjenek, valamint a valós adataim még az eladó előtt se legyenek ismertek faktorok fontosságának összefüggései

83. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és az ajánlaná-e másnak a weboldalt összefüggései az illegális 1. szituációban

84. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és a vásárolna-e újból a weboldalról összefüggései az illegális 1. szituációban

85. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és az online vagy offline tér választásának összefüggései az illegális 1. szituációban

86. táblázat: A zéró toleranciával való egyetértés és a bizalmi faktorok fontosságának összehasonlítása

87. táblázat: Használ-e rendszeresen a privát böngészésen kívül olyan internetes böngészőt, amely nem ellenőrizhető, és nem gyűjt adatokat a felhasználóról, illetve lehetővé teszi a rejtett személyazonossággal történő böngészést (például Tor-böngésző)

88. táblázat: A Tor-böngésző használata és az egyén és a termékek és szolgáltatások bizalmi kategóriába tartozó az eladó elérhetősége és segítőkészsége, az eladó megbízhatósága, a webáruház népszerűsége és pozitív véleményezettsége az interneten, a webáruház ajánlottsága ismerősök vagy barátok által faktorok fontosságának összefüggései

89. táblázat: Tor-böngésző használata és a technikai tényezők bizalmi kategóriába tartozó webáruház-oldalának átláthatósága és könnyű kezelhetősége, valamint a vásárlás közben az internetes kapcsolatok zavartalansága faktorok fontosságának összefüggései

90. táblázat: A Tor-böngésző használata és az adatvédelmi tényezők bizalmi kategóriába tartozó személyes és a vásárlásról szóló adatok védelme, a vásárlói és eladói jogokról és kötelességekről való tájékoztatás, valamint a regisztrációs lehetőség faktorok fontosságának összefüggései

91. táblázat: A Tor-böngésző használata és a fizetési tényezők bizalmi kategóriába tartozó elérhető, gyors és egyszerű fizetési tranzakció, az online fizetési lehetőség, a hagyományos offline fizetési lehetőség, a kriptovalutával történő fizetési lehetőség, valamint az azonnali visszajelzés az online fizetési tranzakcióról faktorok fontosságának összefüggései

92. táblázat: A Tor-böngésző használata és a termékek és szolgáltatások bizalmi kategóriába tartozó termékek és a szolgáltatások széles választéka, jó minősége és jó ár-érték aránya, az árukra vagy szolgáltatásokra eladói vagy gyártói garancia és a megfelelő tájékoztatás a kínált árukról és szolgáltatásokról faktorok fontosságának összefüggései

93. táblázat: A Tor-böngésző használata és a szállítási szolgáltatások bizalmi kategóriába tartozó áruk épségben történő megbízható kézbesítése faktor fontosságának összefüggései

94. táblázat: A Tor-böngésző használata és a rejtettség és anonimitás bizalmi kategóriába tartozó rejtett és követhetetlen módon történő vásárlási lehetőség, a vásárláskor megadott adataim azonnal törlődjenek, valamint a valós adataim még az eladó előtt se legyenek ismertek faktorok fontosságának összefüggései

95. táblázat: A Tor-böngésző használata és az ajánlaná-e másnak a weboldalt illegális 1. szituációban összefüggése

96. táblázat: A Tor-böngésző használata és a vásárolna-e újból a weboldalról illegális 1. szituációban összefüggése

97. táblázat: A Tor-böngésző használata és az online vagy offline tér választása illegális 1. szituációban összefüggései

98. táblázat: A Tor-böngésző használatával való egyetértés és a bizalmi faktorok fontosságának összehasonlítása

Ábrajegyzék

1. ábra: Kábítószerek, gyógyszerek és a kábítószerek előállításához szükséges vegyszerek kínálatának aránya a darkneten

2. ábra: Különböző kábítószerek darknetes eladásából származó árbevétel országonként 2017 és 2018 között

3. ábra: A darkneten kábítószereket vásárlók számának emelkedése 2014–2020 között az Amerikai Egyesült Államokban, Európában és más kontinensen

4. ábra: Az internetes kábítószer- és illegális gyógyszer-kereskedelem motivációi

5. ábra: Az internetes teret érintő kábítószer-kereskedelem katalizáló módozata

6. ábra: Katalizáló módozat internetes fizetés esetén

7. ábra: Az egyéni és közösségi kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása a legális vásárlásban

8. ábra: A technológia és hálózat kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása a legális vásárlásban

9. ábra: Az adatvédelem és jogi tájékoztatás kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása a legális vásárlásban

10. ábra: A fizetési tranzakciók kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása a legális vásárlásban

11. ábra: A termékek és szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlásai a legális vásárlásban

12. ábra: A szállítási szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlásai a legális vásárlásban

13. ábra: A rejtettség és anonimitás kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlásai a legális vásárlásban

14. ábra: Az egyéni és közösségi kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 1. vásárlásban

15. ábra: A technológia és hálózat kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 1. vásárlásban

16. ábra: Az adatvédelem és jogi tájékoztatás kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 1. vásárlásban

17. ábra: A fizetési tranzakciók kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 1. vásárlásban

18. ábra: A termékek és szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 1. vásárlásban

19. ábra: A szállítási szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 1. vásárlásban

20. ábra: A rejtettség és anonimitás kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 1. vásárlásban

21. ábra: Az egyéni és közösségi kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 2. vásárlásban

22. ábra: A technológia és hálózat kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 2. vásárlásban

23. ábra: Az adatvédelem és jogi tájékoztatás kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 2. vásárlásban

24. ábra: A fizetési tranzakciók kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 2. vásárlásban

25. ábra: A termékek és szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 2. vásárlásban

26. ábra: A szállítási szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 2. vásárlásban

27. ábra: A rejtettség és anonimitás kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 2. vásárlásban

28. ábra: Az egyéni és közösségi kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 3. vásárlásban

29. ábra: A technológia és hálózat kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 3. vásárlásban

30. ábra: Az adatvédelem és jogi tájékoztatás kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 3. vásárlásban

31. ábra: A fizetési tranzakciók kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 3. vásárlásban

32. ábra: A termékek és szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 3. vásárlásban

33. ábra: A szállítási szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 3. vásárlásban

34. ábra: A rejtettség és anonimitás kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 3. vásárlásban

35. ábra: Az egyéni és közösségi kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 4. vásárlásban

36. ábra: A technológia és hálózat kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 4. vásárlásban

37. ábra: Az adatvédelem és jogi tájékoztatás kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 4. vásárlásban

38. ábra: A fizetési tranzakciók kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 4. vásárlásban

39. ábra: A termékek és szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 4. vásárlásban

40. ábra: A szállítási szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 4. vásárlásban

41. ábra: A rejtettség és anonimitás kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 4. vásárlásban

42. ábra: Az egyéni és közösségi kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 5. vásárlásban

43. ábra: A technológia és hálózat kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 5. vásárlásban

44. ábra: Az adatvédelem és jogi tájékoztatás kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 5. vásárlásban

45. ábra: A fizetési tranzakciók kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 5. vásárlásban

46. ábra: A termékek és szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktorok szükségességének eloszlása az illegális 5. vásárlásban

47. ábra: A szállítási szolgáltatások kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 5. vásárlásban

48. ábra: A rejtettség és anonimitás kategóriába tartozó bizalmi faktor szükségességének eloszlása az illegális 5. vásárlásban

49. ábra: Az online és az offline tér közötti választás az öt illegális szituációban

50. ábra: Az offline teret választók jelölései az öt illegális szituációban

51. ábra: A kitöltők webmarketbe való visszatérésről adott jelölései

52. ábra: A kitöltők webmarket ajánlására adott jelölései

A kötet szerzői

Kiss Tibor kriminológus, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Eötvös József Kutatóközpont Kiberbiztonsági Kutatóintézet kutatója és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Kriminológia Tanszék adjunktusa. Kutatási területe a kiberkriminológia és a kiberdevianciák.

Szigeti Ákos szociológus, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Eötvös József Kutatóközpont Kiberbiztonsági Kutatóintézetének kutatója és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Doktori Iskolájának PhD-hallgatója. Kutatási területei: társadalomkutatási módszerek, szövegbányászat, kiberbűnözés.

Dornfeld László jogász, a Mádl Ferenc Összehasonlító Jogi Intézet, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Eötvös József Kutatóközpont Kiberbiztonsági Kutatóintézet kutatója és a Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar doktorjelöltje. Kutatási területe a kiberbűnözés, a kiberkriminológia, a kiberszabályozás és a kiber-geopolitika.

Kiss Tibor

Bevezetés

A kiberbűnözés háttérokait kutató kriminológusok szerint azok a legdominánsabb normasértések a kibertérben, amelyek a legtöbb felhasználó sérelmére képesek kárt okozni, vagy épp a legszélesebb tömegek igényeinek kielégítését szolgálják.[1] Ez utóbbiak egyike az internetes kábítószer- és gyógyszer-kereskedelem, amelynek kínálati oldalán a haszonszerzési igények, a keresleti oldalán különböző kényszerek által előidézett szükségletek elégülnek ki kölcsönös érdekeken alapulva. A két pólus között zajló tranzakciók akár a John Thibaut és Harold Kelley (1959) amerikai pszichológusok által felállított csereelmélet vagy a Gary S. Becker által 1976-ban kidolgozott, majd Derek B. Cornish és Ronald V. Clarke által (1986) a bűnözésre adaptált racionálisdöntés-elmélet modern formációjaként is leírhatók. Mindkét teória szorosan illeszkedik az illegális szerek internetes kereskedelmének folyamatához, mivel a tiltott tranzakciókban zajló adásvétel a felek érdekeit szolgálja, miközben a kockázatok mértékét a titkos működéssel minimálisra próbálják csökkenteni. A hagyományos kriminológiai elméletek mellett az online kereskedelem működésének magyarázatára már létezik egy pragmatikusabb megközelítés is. Eszerint a kínálati és a keresleti oldal két pólusát a megosztott bizalom tengelye köti össze, amelyet az infokommunikációs technológia és a globális hálózat erősített meg a résztvevők között az elmúlt évtizedekben.[2] A Silk Road 2013-as bezárása óta tisztán látható, hogy a horizontális bizalom stabilizálódása a virtuális feketepiacok működésére jelentős hatást gyakorolt, sőt, olyan önszabályozó közösségek szerveződését segítette elő, amelyek képesek külső kontroll nélkül fenntartani az illegális drogmarketeket ‒ még a felszámolásukra hivatott hatósági nyomás ellenére is. A résztvevők közötti bizalomnak köszönhetően az illegális kriptopiacok virágkorukat élik – főként a kábítószer-kereskedelem területén, amely az összes tiltott online tranzakció túlnyomó részét teszi ki –, és számuk évről évre emelkedik.[3] Az online kábítószer-kereskedelem visszaszorításának egyik hatékony eszköze a keresletcsökkentés, vagyis olyan szabályozási eszközök, intézkedések, megelőzési és kezelési módok összessége, amelyekkel a vásárlói döntés befolyásolható. Az internetes kereskedelmet meghatározó kereslet mérséklése viszont nem egyszerű feladat, ugyanis az adásvétel egy szakasza a hagyományos térből az online térbe kerülve még láthatatlanabb, és ezzel együtt nehezebben kontrollálható. A helyzetet tovább bonyolítja, hogy az alacsony lebukási kockázat és a szerekhez való konfliktusmentes hozzájutás lehetősége vásárlásra ösztönözheti azokat a felhasználókat is, akik a vásárlásra kényszerítő életszituációk ellenére sem kísérelnék meg ugyanezt a magasabb kockázatú hagyományos környezetben.[4] Az internetes drogvásárlók egyre bővülő táborát vagy a még materiálisan nem érintett, de potenciális vásárlóként számításba vehetők csoportját elsősorban a különböző szinteken és színtereken is megvalósulni képes bűnmegelőzési módszerekkel lehet kíméletesen elérni és eltéríteni őket vásárlási szándékuktól.

Kiss Tibor

A vásárlói attitűdök feltérképezésének időszerűsége és indokoltsága

A globális internetes kereskedelem vásárlói körének bővülését az Amerikai Egyesült Államokban és Európában zajló online kábítószer-vásárlás számszerű emelkedése példázza a legjobban. A United Nation Office and Drug Crime (UNODC) 2020-as jelentésében közölt kutatások eredményei szerint a darkneten működő feketepiac 62%-át a kábítószer- vagy illegális gyógyszer-kereskedelem, 38%-át más tárgyak vagy szolgáltatások (például fegyverek, hamisított okmányok, gyermekekről készült pornográf felvételek vagy épp információs rendszerek feltörésére alkalmazható szoftverek) kínálata teszi ki.[5] A jelentésben közölt arányokból egyenesen következik, hogy az internetes feketekereskedelemben a kábítószerpiacnak van a legnagyobb és legheterogénebb összetételű vásárlói csoportokból álló látogatója világszerte. A globális kábítószer-kereskedelem hagyományos színtérhez kötöttségét magyarázzák azok a kutatási eredmények is, amelyek szerint 2015–2020 között a darkneten működő drogpiacok az amerikai és az európai hagyományos kábítószer-kereskedelem csupán 0,2%-át teszik ki. Az illegális szerek kereskedelmét bonyolító internetes feketepiacon inkább a kábítószer adásvétele dominál, azonban megtalálhatók az illegálisan árusított hamis vagy hamisított gyógyszerek, valamint a kábítószerek előállításához szükséges vegyszerek is (prekurzorok) ‒ bár sokkal kisebb arányban (1. ábra).

1. ábra: Kábítószerek, gyógyszerek és a kábítószerek előállításához szükséges vegyszerek kínálatának aránya a darkneten

Forrás: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction and Europol (EMCDDA): Perspectives for enforcement, research and policy. Europol Joint Publications. Luxembourg, Publications Office of the European Union, 2017. 15.

Az elmúlt öt év tendenciája azt mutatja, hogy átlagosan minden második évben feltűnik egy olyan darknetes kábítószermarket, amely nagyobb vásárlói tömeget vonz maga köré, majd hónapokig óriási profitot termel. Az elmúlt időszakban több efféle market is megjelent, egyebek mellett az Alpha Bay, a Dream Market, a TradeRout, a Valhalla, a Berlusconi Market, amelyek köztudottan az internetes feketepiac óriásaiként látták el az amerikai és az európai vásárlók tömegét.[6] A Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (European Monitoring Centre for Drugs and Drug – EMCDDA) 2019-es Európai Kábítószerjelentése (Addiction Drug Markets Report, 2019) szerint a nagyobb kábítószermarketek folyamatosan fluktuálódnak, vagyis miközben nyomtalanul eltűnnek (például a hatósági felszámolás vagy az exit scam eredményeként), újabbak jelennek meg. 2015 és 2019 között több mint száz market tűnt el az internetről különböző okok miatt, de ugyanebben az időpontban jó néhány folytatta a kábítószer-értékesítő tranzakcióit.[7] A piacok némelyikének bezárása vagy felszámolása mindig hatást gyakorol az internetes marketekre, de valójában nem ingatja meg számottevően a vásárlás dinamikáját, ugyanis a hoppon maradt vásárlók a megmaradó vagy az új marketek keresleti köreihez csapódva az internetes piacon maradnak.[8] A vizsgált darknet marketekben a legtöbb kábítószer-rendelés az Amerikai Egyesült Államokból, Ausztráliából és Kanadából érkezett, míg Európában Angliából, Németországból, Hollandiából, Franciaországból és végül Spanyolországból. Európában az internetes piacon működő drogmarketek némelyike ugyanezekhez az államokhoz köthető.[9] Az elmúlt öt évben működő nagyobb darknetes piacok forgalmának elemzése stabil trendeket mutat. Például 2016-ban a globális kábítószer-kereskedelemből bejövő illegális jövedelem a nemzetközi jelentések szerint 625 milliárd dollár, a darknetes vásárlásokból bejövő összeg 20 millió dollár volt.[10] Európán belül 2017 és 2018 között az Egyesült Királyságban a darkneten 2825 kg kábítószert adtak el 28,2 millió euró értékben, Németországban ez idő alatt 3153 kg kábítószert értékesítettek 18,8 millió euróért, míg Hollandiában 1174 kg kábítószer kelt el 10,3 millió euró értékben.[11] Az európai országok marketjei közül a legtöbbet a német piacon, viszont a jobb minőségű és drágább szereket Angliában értékesítették (2. ábra).

2. ábra: Különböző kábítószerek darknetes eladásából származó árbevétel országonként 2017 és 2018 között

Forrás: EMCDDA (2019): i. m. 71.

A megrendelések sok esetben azokból az országokból érkeznek, amelyekhez a market leginkább kötődik, valamint ahonnét a szereket a fogyasztóknak kiszállítják. Gyakori jelenség, amikor a market weboldalán a kereskedő megjelöli, hogy kizárólag mely országokba szállíttat, és melyekbe nem. Ez nem csoda, hisz a szállítás és a kézbesítés kockázatai csökkenthetők, ha nem kell határellenőrzéseken átjuttatni a küldeményt. A vásárlók körében már évek óta a kannabisz, az amfetaminszármazékok, az új pszichoaktív szerek és a kokain vezetik a népszerűségi listát, miközben a heroin folyamatosan lemaradt a rangsorban. A heroin alacsony keresletének az egyik magyarázata, hogy a beszerzés hosszú és szövevényes útja miatt még a darkneten is drágább. Nem beszélve arról, hogy a heroin a leghatásosabb drogok közé tartozik, ezért sok helyütt alkalomszerűen fogyasztják és rendelik meg. A másik magyarázat a heroinfogyasztók elképesztően rossz anyagi helyzetében, illetve az alacsony digitális képességeikben keresendő, ami a pusztító szer által kiváltott rossz fizikális és mentális állapotukhoz köthető. Ebből adódóan még alkalomszerűen sem képesek a darkneten keresztül jobb minőségű anyagokat vásárolni. Számukra marad a rossz minőségű és drágább szerek utcai értékesítése. A kábítószerek internetes rendeléséből az ázsiai országok sem maradnak ki, bár ezek az államok a kábítószerek előállító országaiként is működnek. Kétségkívül igaz, hogy Kínában az internet szabályozottsága miatt a darknetes kereskedelem nemzetközi formája visszafogottabb. Ez a legfőbb oka annak, hogy a globális darknetes drogkereskedelemnek csak a 9%-a kötődik kínai webmarketekhez vagy rendelésekhez.[12] Ha mégis van internetes forgalom, akkor Kínából és más ázsiai országokból jellemzően nagyobb mennyiségben érkeznek rendelések, ami viszonteladói aktivitásra is utal. A darknet marketek száma globálisan nehezen meghatározható a jól lokalizálható nagyobb piacokon kívül. Ennek hátterében részben a Silk Road 2013-as bezárását követő fragmentálódás (hydra effect) áll, ami annyit jelent, hogy egy felszámolt vagy más okból bezárt nagyobb piac helyébe több kisebb market lépett.[13] Ilyenek voltak a titkosított csatornákkal működő és orosz nyelvű marketek vagy a singli piacok is, amelyeknek az egyik jellegzetessége, hogy nem minden esetben kötődnek a bűnszervezetekhez.[14] A marketek számszerű emelkedése az online vásárlások lehetőségét is felélénkítette. A Global Drug Survey 2020-as eredményei szerint a darknetes kábítószer-vásárlás kedvezőbb körülményeinek köszönhetően az elmúlt hat évben az Amerikai Egyesült Államokban és Európában a vásárlók száma megháromszorozódott (3. ábra).

3. ábra: A darkneten kábítószereket vásárlók számának emelkedése 2014–2020 között az Amerikai Egyesült Államokban, Európában és más kontinensen

Forrás: UNODC (2020): i. m. 77.

Feltételezhetően ugyanebből az okból azok, akik korábban már vásároltak kábítószereket az interneten, a szerek fajtájából kezdtek többfélét kipróbálni. Fellendült azoknak a látogatóknak a részvétele is, akik korábban egyáltalán nem vásároltak kábítószereket sem online, sem offline. Ez utóbbiak az elmúlt két évben kezdték a tranzakciókat, és inkább csak alkalomszerűen.[15] A kábítószerek és az illegális gyógyszerek internetes vásárlását erőteljesen meghatározza a surface weben történő kereskedés is. Az elérhető internetes hálózatokon a közösségi oldalak a mai napig jelentős szerepet töltenek be a szerek népszerűsítésében és vásárlásuk megszervezésében. A nagymértékű emelkedést az okostelefonokra letölthető alkalmazások általi könnyű elérhetőség támogatta, bár a titkos kommunikáció garanciái ebben az esetben nem mindig érvényesülnek. A közösségi oldalak közül a népszerű Facebookot, Instagramot és a Twittert használják erre a célra (például a közösségi platformok nagyon népszerűek Dániában, Izlandon és Svédországban). Nyilvánvaló, hogy a heterogénebb összetételű és számszerűségében is bővülő vásárlói kör az internetes kábítószer-kereskedelem működését stabilizálja, viszont emellett szofisztikáltabb működést és megbízhatóbb biztonsági garanciákat követel a feketekereskedelmet lebonyolító platformok adminisztrátoraitól és kereskedőitől (például további fizetési, kézbesítési, áruminőségi, eladói garanciákat biztosító faktorok meglétét vásárlási alapfeltételként). Az internetes drogvásárlás egyik alappillére a vásárlói kereslet, ezért az illegális adásvétel csökkentésére jó megoldás lehet a bizalmi kapcsolatok befolyásolása. Ennek első lépése a vásárlók attitűdjeinek megismerése, pontosabban a vevők által prioritásként kezelt bizalmi garanciák rendszerének, valamint az offline-online terek közti választásuk okainak feltérképezése. Ebben az esetben először arról a társadalmi csoportról lehet szó, akik az offline környezetben kevésbé, de az internetes környezetben nyújtott lehetőség által nagyobb eséllyel szánnák rá magukat a kábítószerek és az illegális gyógyszerek vásárlására, viszont a vásárlási szándékuk még visszafordítható. Az attitűdök felméréséből származó eredményekre épülő megelőzés jellegű intézkedéseket már nemcsak egy körülhatárolható korosztály tekintetében lehet és célszerű alkalmazni, hanem olyan társadalmi közösségek körében is, amelynek tagjai még nem tartoznak ebbe a korosztályba.

A bizalomra épülő vásárlói attitűdök feltárásának első lépéseként a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Eötvös József Kutatóközpont Kiberbiztonsági Kutatóintézetében 2020 januárjában egy 12 hónapos kvantitatív kutatást indítottunk, és tárgyának középpontjába a mindennapi életszituációkban rejlő individuális vagy társadalmi pressziókból felépülő vásárlói bizalmat helyeztük. Jelen tanulmányunk első részében az internetszabályozást, az online teret érintő kábítószer-kereskedelem színtereit, szereplőit és sajátosságait, a kiberdevianciák körében betöltött szerepét, motivációit és színtérmódozatait, valamint a kriptovaluták funkcióit mutatjuk be. Szintén a tanulmány első részében kitérünk a kábítószer-kereskedelem nemzetközi szabályozására, a kábítószer-kereskedelem interneten megjelenő büntetőjogi alakzataira, a darknet szabályozási dilemmáira, valamint az adásvételben megjelenő megosztott bizalom tényezőire. A tanulmány második felében az attitűdkutatás (első kutatási szakasz) részleteit és eredményeit taglaljuk, végül az eredmények hasznosíthatóságát és a további két kutatáshoz való kapcsolódását részletezzük.

Dornfeld László

Internetszabályozás

Modellek

Az elmúlt évtizedek ugrásszerű technológiai fejlődése és új vívmányai nemcsak újabb és újabb kihívások elé állítják a társadalmakat és az országokat, de egyúttal új lehetőségeket is teremtenek az államok közötti versengésben. Az új technológiák átvétele, szabályozásának megalkotása előnyhöz juttattja azokat, akik az elsők között teszik ezt meg: az innováció, a tehetség és a rugalmasság kiemelkedően fontossá váltak a 21. század elején.[16] Az államok egyik legfontosabb feladata, hogy az új technológiák alkalmazásának lehetővé tétele mellett azok biztonságosságáról is gondoskodjanak.[17] A kibertér, a digitális technológiák szabályozása az államok közötti versengés egyik színterévé vált, ahol két eltérő modell alakult ki: a minden érdekelt fél bevonását hirdető irányzat a nyugati államokban, valamint a nemzeti szuverenitás alapján álló irányzat más országokban, elsősorban Oroszországban és Kínában.[18] Ezek között a fő különbség az, hogy míg az előbbi rendszerben a nem állami szereplők (például az internetszolgáltatók) szerepe jelentős a szabályozás alakításában mind nemzeti, mind nemzetközi szinten, addig utóbbi megoldás kizárólagosan az államok által hozott szabályozás betartatásában juttat szerepet nekik.

Az eltéréseknek számos különböző oka lehet a gazdasági érdekektől kezdve az eltérő politikai kultúrán át a történelmi-ideológiai hagyományokig. Az európai államok által favorizált modell mögött például felfedezhető az az európai történelmi gyökerekhez visszahúzó törekvés, hogy egyfajta „erényes polgári térnek” őrizze meg az internetet, amelyet az erényes viselkedés, az udvariasság és az óvatosság jellemez. Az Amerikai Egyesült Államok politikai kultúrája ettől teljesen eltérő, nagy fokú szabadságon alapul, ahol kevés dolog korlátozza az innovációt, amíg az nem okoz bizonyíthatóan károkat, és csak ezután lép fel ellene.[19] Míg sokáig az Egyesült Államok volt a minden érdekelt fél részvételével működő modell globális zászlóvivője, napjainkra az Európai Unió szabályozása is egyre inkább az univerzalizmus felé mutat. Ennek egyik ékes példája a 2016/679 általános adatvédelmi rendelet (GDPR), amely az Európán kívül működő vállalkozások esetén is elvárja az európai szabályozáshoz való konformitást. Ebben fontos tényező az, hogy az EU együttesen túlságosan is nagy piacot jelent ahhoz, hogy az óriás amerikai számítástechnikai cégek figyelmen kívül hagyják az új szabályozást.[20]

Ugyanakkor az EU más területeken nem tudott hasonló sikereket elérni, például a 2017-ben benyújtott online magánéletet védő rendelettervezetet mind a mai napig nem sikerült elfogadni az EU-szervek és a tagállamok eltérő álláspontjai, belső vitái miatt.[21] Mint az iratokból kiderült, jelentős technológiai vállalatok – így például az Amazon is – aktív lobbitevékenységet folytattak a javaslat ellen.[22] Chris Painter, egykori vezető amerikai kiberdiplomata szerint úgy tűnik, hogy saját belső problémái és a nagy technológiai vállalatok hatalmas befolyása miatt az Egyesült Államok még jó ideig nem lesz képes visszanyerni sokáig élvezett globális vezető szerepét.[23]

Ezzel szemben áll Oroszország és Kína modellje, amely kizárólag a nemzeti szuverenitáson alapul. Ebben sokszor a legmagasabb szinteken érdekeltek: az ITU 2012-es világkonferenciáját megelőzően, 2011 júniusában Vlagyimir Putyin orosz elnök például kijelentette, hogy országának célja az, hogy a szervezeten keresztül nemzetközi irányítás alá vonja az internetet.[24] Kína esetében a változtatás iránti igény abból ered, hogy az ország globális normakövető helyett inkább globális normaalkotó kíván lenni. A kínai érdek az, hogy a kibertér felől az ország jelenlegi politikai berendezkedését és a nemzetbiztonságot érő fenyegetéseket ellenőrizni tudják.[25] Ez a politikai alapú szembenállás a jelenleg uralkodó nyugati modellel szemben számos dokumentumban testet öltött, amelyeket Oroszország és Kína közösen készített el, és tárt a nemzetközi közösség elé, ám ezek inkább politikai deklarációnak tekinthetők, semmint valós szakmai dokumentumoknak.[26] A szembenállás politikai céljait hangsúlyozza, hogy Donald Trump amerikai elnök konfrontatív Kína-politikájának – amely a kereskedelmi háborúban öltött testet – szerves részét képezte a kínai technológiai cégek és befolyás elleni fellépés a kiberkémkedés vádjával. Ennek egyik fő célpontja a Huawei cég volt, amely az okostelefon-piac mellett nyugati országok 5G hálózati rendszereinek kiépítésében is szerepet vállalt. Amerikai nyomásra az Egyesült Királyság végül megszakította az együttműködést a céggel.[27] Ahogy az EU–USA viszonyban, a Kína–Oroszország együttműködésben is vannak ellentétek. Míg a pekingi vezetés politikájának legfőbb célja az internet uralása, addig az orosz motivációkat illetően akad olyan vélemény, amely szerint csupán eszköznek tekintik azt a Nyugattal szemben. Az érvelés szerint az oroszok nem azért támadják a fennálló szabályozási status quót, mert új rendszert szeretnének, hanem hogy a kialakuló káoszt és szabályozatlanságot saját dezinformációs tevékenységükre használhassák fel.[28]

Büntetőjogi szabályozás

Az internetszabályozás számos fontos biztonsági kérdése közül kiemelkedik a büntetőjogi szabályozás harmonizációjának problémája. Az eltérő kulturális és történelmi gyökerek miatt szinte minden állam büntetőjogi rendszere különbözik a többitől. A harmonizáció kérdése az Európai Unió szintjén is igen nagy ellenérzéseket szült, mivel a büntetőjogot a tagállamok szuverenitásuk utolsó védőbástyájaként hajlamosak kezelni. Ezért csak nagyon lassan halad a szabályozás, annak ellenére is, hogy a kiberbűnözés jelentette globális probléma egységes fellépést kíván a résztvevőktől. A rossz szabályozás nemcsak bizonyos cselekmények büntethetőségét érinti, de sok esetben a megindult eljárások során sem lehet beszerezni a külföldön található bizonyítékokat.

Az elmúlt évtizedekben több nagy jelentőségű dokumentum született, ám szinte mind csak regionális szinten. Ezek közül kiemelkedik és alapdokumentumnak tekinthető az Európa Tanács 2001-ben elfogadott számítástechnikai bűnözés elleni egyezménye (a budapesti egyezmény),[29] amelyet mintegy harminc ország írt alá, köztük olyan Európán kívüli országok is, mint az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Kanada és a Dél-afrikai Köztársaság. Az egyezmény közös minimumot határoz meg a kiberbűnözés elleni fellépésben, és egyaránt tartalmaz anyagi jogi és eljárásjogi szabályokat is. Az EU már számos alkalommal elismerte az egyezmény jelentőségét, arra buzdítva a még nem részes tagállamait, hogy mihamarabb csatlakozzanak hozzá.[30] Napjainkra ez a szám tovább nőtt: 68 ország írta alá az egyezményt, és ebből 65 ratifikálta is azt. Közöttük olyan államok is, amelyek nem tagjai az egyezményt létrehozó Európa Tanácsnak, mint a Fülöp-szigetek, Izrael, Paraguay és Ausztrália.[31] Számos előnye mellett azonban a hibáit is meg kell említeni: sok esetben kerülték a megalkotók az egységes fogalmak használatát, a benne található büntető-eljárásjogi eszközök pedig igen korlátozottak. Mindezek ellenére kijelenthetjük, hogy a nyugati világban az egyezmény a szabályozás alapjává vált.

A harmonizáció magasabb fokát volt képes megvalósítani az Európai Unió, de idáig is igen hosszú és küzdelmes út vezetett. A fordulópontot a lisszaboni szerződés jelentette, amelynek eredményeképp a nehézkes, egyhangúságot igénylő büntetőjogi jogalkotási eljárás megszűnt, és a számos problémával küzdő kerethatározati formát felváltották az irányelvek a területen, ezzel elejét véve az eltérő implementációból eredő joggyakorlati különbségeknek.[32] Az EU ezt követően hozzálátott a korábbi büntető anyagi és -eljárásjogi szabályozás, politika, valamint a kapcsolódó intézményrendszer felülvizsgálatához, amely különösen hangsúlyos volt a kiberbűnözéssel kapcsolatban.[33] A régi kerethatározatokat felváltották, és az új irányelvek számos, informatikai vonatkozású területet lefedtek: az információs rendszerek elleni támadásokat,[34] a gyermekpornográfiát,[35] a pénzmosást,[36] valamint a készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel elkövetett csalást.[37]

Az anyagi jogi szabályozás megújulása mellett fontos kiemelni azt is, hogy az eljárásjog területén is nagy változásokra került sor. Az Európai Unió régi törekvése az, hogy a kölcsönös elismerés elvét a bizonyítékgyűjtésben is érvényesítsék.[38] Ez azt jelenti, hogy az egyik tagállami hatóság által végrehajtott bizonyítási cselekményt úgy kell értékelni, hogy az bármelyik másik tagállamban megállná a helyét, így az ebből származó bizonyíték bárhol felhasználható. Ennek gyakorlati következményei igen jelentősek lennének, hiszen nagyban egyszerűsödne az EU-n belül a határokon átnyúló bűnügyekben a bizonyítás. Ennek különösen nagy jelentősége van a digitális eszközökkel, a kibertérben elkövetett bűncselekmények esetén. Ezekben az ügyekben ugyanis a bizonyítékok elektronikusak, vagyis igen sérülékenyek, könnyen manipulálhatók vagy törölhetők, így azok a lassú, nehézkes és időigényes kölcsönös jogsegély keretében sokszor késve vagy egyáltalán nem szerezhetők be. Az EU jogalkotása az európai nyomozási határozat eszközét hozta létre 2014-ben,[39] ám ez főleg a fizikai bizonyítékok esetén jelent megoldást ‒ amikor ismert a bizonyíték pontos helye. A másik fő probléma, hogy a kölcsönös elismerés elvét a versenyjogra találták ki, és az ennél jóval érzékenyebb büntetőjogban történő alkalmazása olyan szintű bizalmat igényel a tagállamok között, amely jelenleg nincs meg.[40] Az EU 2016-ban kezdett neki egy új, kifejezetten a digitális bizonyítékokra szabott eszköz kimunkálásának. 2018-ra készült el az e-bizonyíték javaslattervezet,[41] amely két új eszközt, a megőrzésre, illetve a közlésre kötelező európai határozatot vezette be. Az előbbi a bizonyítékok megőrzését írja elő az unióban szolgáltatásokat nyújtó és más tagállamban letelepedett vagy képviselettel rendelkező szolgáltató számára, míg utóbbi annak átadását. Ez hatalmas áttörést jelent, hiszen mint a GDPR esetén, az adatokat birtokló szolgáltatók itt sem érvelhetnek azzal, hogy központjuk az EU-n kívül található, ezenkívül áthidalja a joghatósági problémákat, valamint nem szükséges más tagállami hatóságok bevonása, ezzel jelentősen gyorsítva az eljárást. A javaslatot ugyanakkor a mai napig nem fogadták el, leginkább a tagállami aggályok miatt, ami a hatóságaik mellőzését illeti más tagállami hatóság megkeresése esetén, illetve az eltérő koncepciók miatt: míg az Európai Parlament jogbiztonsági garanciákat követel, és csökkenteni igyekszik az eszközök alkalmazását, addig a Tanács szívesen bővítené azt (például a valós idejű információgyűjtés). Azonban ezen változtatások mindegyike jelentősen módosítaná a koncepciót, és felmerül annak a lehetősége is, hogy az eszköz túl ambiciózus, és újra felvetődik a tagállamok közötti bizalom hiányának problémája is.[42]

Büntetőjogon kívüli eszközökkel igyekszik a kiberbűnözés elleni harcot segíteni a fejlődő országokban az Egyesült Nemzetek Szervezete. A 2010-ben az ENSZ 12. bűnmegelőzési és büntető igazságszolgáltatási kongresszusán elfogadott 65/230. határozat, majd ezt követően az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) bécsi székhelyű Bűnmegelőzési és Büntető Igazságszolgáltatási Bizottságának 22/7. és 22/8. határozata létrehozta a kiberbűnözés elleni globális programot.[43] Ennek végrehajtásával az ENSZ Kábítószer-ellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatalát (UNODC) bízták meg. A program alapvetően a kapacitásépítésben és a megelőzésben próbált segítséget nyújtani, ám az első azok közül, amelyek deklaráltan nemcsak a kiberbűnözésre terjednek ki, hanem olyan bűncselekményekre is, amelyeket a kibertér tesz lehetővé, de nem informatikai jellegűek (például darkwebes online kábítószer-kereskedelem).[44] Ennek részeként az UNODC 2013-ban kiadott egy átfogó tanulmányt a kiberbűnözésről, számos ország tapasztalatait feldolgozva, amely sok aktuális kérdéssel foglalkozik.

Az ENSZ-ben szabályozási fejleményként említhető, hogy egy Oroszország nevével fémjelzett javaslatot 2019. december 27-én elfogadott a Közgyűlés az A/74/401 határozattal, amely az infokommunikációs technológiák bűnözés általi felhasználása elleni fellépést szorgalmazza, és ennek részeként egy általános kiberbűnözés elleni egyezmény létrehozására tett javaslatot. Bár hasznos fejleménynek tűnhet, meg kell jegyezni, hogy a javaslat elfogadását nagy viták övezték a Közgyűlésben és a nyugati, valamint a velük szövetséges országok elutasították azt. A javaslatot végül 79 ország támogatta, 60 ellenezte, míg 33 tartózkodott. Elemzők arra figyelmeztetnek, hogy megvalósulása esetén az egyezmény veszélyt jelentene az internetszabályozás eddig kialakult nyugati típusú kultúrájára, és nagyobb teret engedne az államoknak. A javaslattervezet olyan tágan határozza meg azon tevékenységek körét, amely bűncselekménynek tekinthető, hogy könnyedén alásorolhatók az autoriter rendszerek saját politikai ellenségei is.[45] Ugyan most a koronavírus-járvány miatt lelassultak az események, a későbbiekben még nagy politikai harcok várhatók az egyezmény körül, amely megfelel azon orosz szándéknak, hogy leváltsa a budapesti egyezményt, és nagyobb teret engedjen az államoknak.

Kiss Tibor

Az illegális szerek internetes kereskedelmének színterei

A kábítószerek adásvételét bonyolító darknet marketeknek többféle definíciós megközelítése létezik a kriminológiai irodalomban. Egyes tanulmányokban olyan piactérként definiálják, amely elsősorban névtelenséget biztosítva teszi lehetővé a résztvevőknek az áruk virtuális cseréjét, valamint a tranzakciók értékelését.[46] Mások olyan komplex és rendkívül kifinomult titkosítási technológiával alkalmazott hálózati jelenségként értékelik, amely a kábítószer-fogyasztók, az eladók és a politikai aktivisták számára nyújt online találkozási lehetőséget a kábítószer-kereskedelem és az arról való információmegosztás céljából.[47] További meghatározások szerint a darknet azokból a weboldalakból áll, amelyekhez csak olyan speciális, anonimizáló szoftvereken keresztül lehet hozzáférni, mint a TOR, a Freenet és az I2P (Invisible Internet Project). A titkosított tranzakcióknak színteret adó weboldalakon illegális szereket és szolgáltatásokat kínálnak, de a legvonzóbb az illegális szerek kereskedelme, amely új „üzleti tevékenységként” megalapozza az illegális drogok helyi offline piacainak átalakítását azzal, hogy új utakat teremt a kábítószer-diffúzió számára.[48] A legnépszerűbb meghatározások szerint a darknet a globális internet hármas felosztású struktúrájának legmélyebb pontja. Eszerint az első szint a surface web, amely az internet minden felhasználója által könnyen elérhető. Az itt található szabályozott legális weboldalak bármely böngészőmotorral látogathatók, tulajdonképpen a mindennapi használat tereként ismert. A második szint a deep web, amely ugyancsak az internetes élet szerves részeként minden olyan információs rendszert magában foglal, ahova a belépés valamely feltételhez kötött (például azonosítókkal, jelszavakkal védett). Idetartozik az egyén vagy közösség magánszférája, vagyis az e-mail-postafiók, a netbankprofil és még sok más, amelyeket csak az azonosítóval rendelkező felhasználók érhetnek el. A harmadik a darknet, amely gyakorlatilag a deep web része, azonban az elérését és a működését tekintve eltér az előző kettőtől.[49] A darknet a globális internet hagyományos keresőmotorok által nem elérhető (nem indexált) hálózati része, és leginkább anonim működést (jelenlétet, keresést és kommunikációt) lehetővé tevő szoftverekkel és szolgáltatásokkal közelíthető meg. Az ilyen hálózati helyekre általában a TOR (The Onion Router) elnevezésű anonimizáló szoftverrel jutnak el, amely azonfelül, hogy a küldött információs csomagok többszörös titkosításával és tartalmuk anonimizálásával biztosítja a hálózati helyeket látogatók és használók névtelen és követhetetlen kommunikációját (ilyen a Pretty Good Privacy – PGP), lehetővé teszi azoknak a tartalmaknak a megjelenítését, amelyek eredetileg szűrt tartalmakként a surface weben nem találhatók. A Tor-böngésző legálisan letölthető és használható, így az interneten működő darknetplatformokra bárki eljuthat. A titkosító szoftverek által nyújtott névtelenségnek köszönhetően jöttek létre a már korábban körülírt, a kábítószerek kereskedelmi tevékenységét közvetíteni képes kereskedői weboldalak (például az Empire Market).[50] A darknet marketek leginkább az elérésük és fizetési tranzakcióik titkosságán, valamint használói névtelenségük folytán különböznek a legális internetes webáruházaktól (például az eBaytől). A virtuális feketepiacokon értékesített árukért vagy szolgáltatásokért hivatalosan elfogadott fizetőeszközökkel fizetnek, vagy kriptovalutákat használnak. A kriptovaluták (például bitcoin, monero) olyan központi ellenőrzés nélküli decentralizált fizetőeszközök, amelyekkel a megrendelt kábítószerekért mixerszolgáltatásokon és escrow-szolgáltatásokon keresztül névtelenül, illetve nagy biztonsági garanciával lehet fizetni, vagyis értéket képviselve alkalmasak arra, hogy a kábítószerek eladóinak haszonszerzési szükségleteit kielégítsék.[51] A darknetes felületeket az „onion” kiterjesztésű linkeken keresztül lehet elérni. A hálózaton a látogató a termékek palettáit tartalmazó marketekkel találkozhat, amelyek voltaképpen legális webmarketek felületéhez hasonlítanak. Az értékesítő egy virtuális kirakatot épít fel az adminisztrátor engedélyével a kábítószerek fotóiból, majd a termékek mellett az árakat is feltünteti (BitBazaar, Grey Market, Empire Market). A marketekben különböző kategórialinkek is találhatók, amelyek nem csupán a kábítószereket tartalmazó oldalakra, hanem más illegális termékvásárlást biztosító felületekre is mutathatnak. Ugyancsak ezen a felületen ellenőrizhetők a kereskedőről és a termékeiről szóló vásárlói visszajelzések, a vásárlások gyakoriságáról tájékoztató információk és a vásárlási kedvezmények is. A hálózaton látható másik jellemző virtuális színtér a vásárlásról és fogyasztásról szóló kommunikációs fórum (Hidden Answer, Tórum). A darknet marketek résztvevőinek interaktív részvételét biztosító felület sokféle funkciót tölt be, többek között az információszerzés szempontjából jelentős. Különböző témák indításával a résztvevők számos kommunikációs szálon tanulhatnak egymástól. A darknet további fontos eleme a különböző oldalak elérési linkjeit rendszerező linkelosztó (link directory), amely csupán azokat a linkeket tartalmazza, amelyek különböző marketek és más felületek közvetlen elérését biztosítják. A hálózaton a darkwebfelületek egyik legfontosabb funkciójaként a fizetési garanciát szavatoló escrow-szolgáltatások is elérhetők (dark locker). Az escrow-szolgáltatás a termékek kifizetését támogatja, hasonlóan a legális tranzakciókban alkalmazott PayPal-rendszerhez. A vásárlók az escrow-szolgáltatás által tudják letétbe helyezni a pénzeszközöket (például Bitcoint vagy más kriptovalutát), amelyekből a kereskedő csak akkor kapja meg az összeget, ha a terméket a vásárló átvette, és erről visszajelzett. A darknet marketek szerves része a kriptovaluta követését nehezítő mixerszolgáltatás (Smart Mixer, Cryptomixer), ami a kriptovalutákkal történő fizetés követhetetlenségét garantálja azzal, hogy összekeveri más fizetőeszközökkel, ami az eredeti származási forrás detektálását teszi lehetetlenné. A darknetes felületek egyik kuriózuma a darknetes működéssel és szereplőivel kapcsolatos tájékoztató vagy híroldal (Darknet Live), ahol a darknet marketekkel és szereplőikkel kapcsolatos új hírekről olvashatnak a látogatók.[52] A kábítószerek értékesítésére egyébként nem csupán a titkosított csatornákat használják, hanem a surface weben működő közösségi oldalakat is (Facebook, Instagram, Twitter). A közösségi média funkcionálisan ékelődött be az internetes kábítószerpiac dinamikájába a szerek fogyasztásával és terjesztésével kapcsolatos promóciókkal, és az aktív kereskedelmi tevékenységgel. A csoportok tagjai a kábítószer-fogyasztás luxuséletmóddal összeköthető élvezeti elemeinek audiovizuális és textuális megjelenítésével leginkább a 16–24 éves korosztályt érik el, és ösztönzik a darknet marketek látogatására és a kábítószerek terjesztésére. Az interaktív virtuális közösségek gyakran a szerek megnevezéseiből kreált elérési kulcsszavakkal találhatók meg. Ezekben a csoportokban az egyik lehetőség a szerek eléréséről és fogyasztásáról való információszerzés, a másik a frontális adásvétel előkészítése.[53] Az utóbbi esetén a felek kilépnek a közösségi platformok kommunikációs csatornáiból, és a megegyezés már más csatornákon folytatódik tovább.[54] A közösségi média használata sokat lendített az internetes feketepiac működésén, ugyanis a kábítószer reklámozására kialakított surface webes csoportok különböző alkalmazásokon keresztül akár mobileszközökkel is elérhetők (okostelefonok).[55]

Kiss Tibor

Az illegális szerek internetes kereskedelmének szereplői

A hagyományos kábítószer-kereskedelem összetett tervezési, szervezési és kooperációs tevékenységet igényel, mire a szerek az előállítótól elérnek a fogyasztóig. A kábítószerek lokális terjesztésében inkább a hierarchikus struktúra, a határon átnyúló csempészésben pedig a mátrix felépítésű formáció játszik hatékony szerepet. Mint ahogy már korábban említettük, a darknet ennek csak egy közvetítői színtere, ahol az eladók a kereskedőkkel kapcsolatba kerülve rendelik meg a szereket. A virtuális tér szereplői közt ennek ellenére mégis fegyelmezett együttműködés fedezhető fel, amely meglepő módon alá-fölé rendeltségi formációban manifesztálódik (cryptomarket institutions).[56] A darkweben kialakult szervezeti formáció mai napig érvényes struktúráját James Martin a Drugs on the dark net (2014) című könyvében és Angus Bancroft a The darknet and smarter crime (2020) című művében vázolta fel. Tanulmányunkban a két szerző klasszifikációját szintetizálva használjuk. Martin és Bancroft szerint a hierarchia élén az adminisztrátorokként ismert magas számítástechnikai és ‒ legtöbb esetben ‒ programozói tudással rendelkező személyek állnak, akik a weboldal egész működéséért felelősek. Teljes felügyeleti jogosultsággal rendelkeznek az áruk kínálása, megrendelési folyamata, fizetési tranzakciói és hírnévrendszere felett (reputation system). Az adminisztrátorok végzik el a weboldal technikai védelmének biztosítását, a szabályok megalkotását és betartatását. Engedélyezik és megszüntetik a kereskedők adásvételi tevékenységét, jóváhagyják a marketekben működő kirakatok tartalmát, közzétételét, illetve ellenőrzik a piacok kereskedőihez tartozó hírnévrendszer korrekt működését is. Különleges jogosultságuk van a vevő letétbe helyezett kriptovalutáinak kezelése felett, ami azt jelenti, hogy az escrow-szolgáltatásokba érkező kriptovaluták továbbutalásának jóváhagyása is a hatáskörükbe tartozik.[57] Az adminisztrátorok a feketepiac munkáltatóiként koordinálják a kereskedői beléptetést és regisztrációt, beszedik a weboldal kereskedelmi célú bérleti díját, amelyből jutalékot vonnak le és osztanak szét. A weboldal védelmét támogató ellenőrzéseket szintén ők végzik vagy végeztetik, ami bizonyos esetekben a rendszer sebezhetőségét tesztelő hackerek bérlésével jár.[58] Az adminisztrátorok építik fel a tájékoztató rendszereket, és gyakran ők állnak a surface webes közösségi platformok kábítószerek megszerzését és fogyasztását reklámozó csoportjainak hátterében. Valójában az adminisztrátorok teremtik meg az adásvétel hálózati, technikai és humán keretrendszerét, viszont lebukásuk esetén ők kapják a legnagyobb büntetést.[59] A moderátorok működéséről keveset hallani, pedig léteznek. James Martin karakterleírásában a moderátorokat közvetlenül az adminisztrátorok alá rendelt és korlátozott jogosultságokkal rendelkező résztvevőkként vázolja fel. Tevékenységük fő részét a fórumokon zajló kommunikáció kontrollja, az azonosításra alkalmas információtartalom törlése, a párbeszédekben kialakuló konfliktusok kezelése vagy az adásvétellel kapcsolatosan felmerülő tájékoztatás teszi ki. A tőlük elvárt legfontosabb művelet a csalók kiszűrése. A marketek működését sokféle destruktív cselekvés veszélyezteti, ezek közé tartozik az eladói és a vásárlói oldalon gyakran előforduló csalás. Mindkét esetben előfordul az adásvétel színlelése vagy a hírnévrendszer hamisítása, de idetartoznak a hatósági ügynökök is, akik a fórumokon zajló párbeszédek információtartalmát gyűjtik, és továbbítják a felderítő szerveknek.[60] Az eladó a következő szereplő a szervezetben. Az aktív kínálást bonyolító kereskedő az adminisztrátor által jóváhagyott regisztráció után, majd a weboldal „bérleti díjának kiegyenlítését követően” feltölti kínálati palettáját, az adminisztrátor jóváhagyásával kialakítja az értékesítési felületének dizájnját, informálja a vásárlókat a vásárlás részleteiről, és elküldi a megrendelt termékeket. Az eladó felelőssége az árukkal való rendelkezés, az adásvétel korrekt lebonyolítása, az üzlet marketinggel kapcsolatos feladatainak megvalósítása. Voltaképp ő a virtuális terjesztő és értékesítő, akinek ha nincs saját raktárkészlete, kiterjedt kapcsolatrendszerrel rendelkezik a szerek előállítóival, raktározóival. A vásárlók a darknetes teret érintő kábítószer-kereskedelem keresleti oldalát képviselik, a hierarchia legalsó szintjén állnak, és a market működtetését illetően nem rendelkeznek különösebb jogosultságokkal. A megrendelésen, a fizetésen és a fórumokon történő információmegosztáson kívül az egyik legfontosabb szerepük, hogy értékeljék a szerek minőségét, ár-érték arányát, valamint a kiszállításuk körülményeit az eladó személyes hírnévrendszerében.[61]

Kiss Tibor

Az illegális szerek internetes kereskedelmének sajátosságai

Az illegális szerek internetes kereskedelmét tanulmányozó kriminológusok kutatási kérdései közt gyakran felmerül, hogy mi a különbség az internetes és a hagyományos adásvételi tranzakciók között. Kétségtelen, hogy a teljes kereskedelemben az internet elsősorban közvetítői funkciót tölt be, ami már önmagában is komfortosabb és kíméletesebb működési környezetet kínál a kereskedői és a vásárlói oldalon állóknak egyaránt. Az elmúlt években az online drogmarketek közvetítői szerepe által indukált változások szemléltetésére számos olyan összehasonlító elemzés került napvilágra, amelyekben a kutatók a darknetes üzletet a hagyományos terjesztéshez képest jóval kockázatmentesebb tevékenységként mutatták be. A vizsgálatok eredményei szerint az internet közvetítői szerepének első és legkézenfekvőbb meghatározottsága az