Patterman Kinga

Intuíció a gyakorlatban

Hogyan használd az intelligens megérzéseidet ?

Copyright © Patterman Kinga 2022
Illusztrációk: Patterman Kinga

Szerkesztette: Gutman Bea

Borítóterv: Kovács Tamás

Hungarian edition © Kulcslyuk Kiadó, 2020

Minden jog fenntartva!

ISBN 978-615-6471-23-9

Felelős kiadó: Hasenfracz Péter

www.kulcslyukkiado.hu

Köszönjük a vásárlást a szerző és a kiadó, valamint a terjesztő nevében is. Vásárlásával támogatta, hogy Magyarországon az elektronikus könyvkiadás fejlődni tudjon, a digitális kereskedelemben kapható könyvek választéka egyre szélesebb legyen. Köszönjük, és reméljük webáruházunkban hamarosan viszontlátjuk.

A könyv a kiadó írásbeli jóváhagyása nélkül sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, sem írott, sem elektronikus sajtóban, beleértve mindennemű internetes közlést is.

BEVEZETÉS

Ebben a könyvben lépésről lépésre segítelek az intuíciód újrafelfedezésében és használatában.

Az általam megalkotott IMAGINE-CREATE-MANIFEST modell segítségével a gyakorlati oldalról értheted meg az intuitív intelligencia jelentőségét, és tanulhatod meg, hogyan működtesd tudatosan intuitív intelligenciádat.

Amennyiben eddig is használtad az intuíciódat, most felfedezheted, milyen területeken lehet még hasznodra, és hogyan tudsz általa megújulni. Ha pedig segítő szakember vagy, akihez közel áll az intuíció témaköre, most olyan megközelítéseket és technikákat tanulhatsz, melyekkel nemcsak a saját fejlődésedet támogathatod, hanem a klienseidét is.

Amikor az intuíciód tisztán működik, tapasztalatom szerint nagyon erős vagy: helyesen használod azokat a fontos képességeidet, amelyekre az életed folyamán szert tettél, s amelyek által korábban is értél már el jó eredményeket. A tudatosan használt intuíciód sokszor tesz majd sikeressé a jelened és a jövőd kihívásai közepette. Ezt támasztják alá ügyfeleim történetei is, melyek közül sokat megosztok ebben a könyvben.

Hogyan használd ezt a könyvet?

A könyvben sok-sok történet és gyakorlat váltja egymást, bemutatva, hogyan épül fel az én intuitív intelligenciaelméletem. A könyvben található gyakorlatokat elvégezheted egyedül, vagy ha szakember vagy, kipróbálhatod őket a klienseiddel is. A lényeg, hogy mindig csak olyan gyakorlatokat végezz el vagy ajánlj másoknak, amelyeket érdekesnek, fontosnak, hasznosnak érzel. (Hiszen most az intuícióddal dolgozunk!)

Ha az a típus vagy, aki szeret logikusan, egy irányba, lépésről lépésre haladni, akkor tarts velem oldalról oldalra, de ha nem, akkor bátran ugrálj a fejezetek között, jegyzetelj, rajzolj, aludj el vele – a lényeg, hogy miközben olvasol és kísérletezel a gyakorlatokkal, érezd jól magad.

Mire lesz még szükséged?

• Egy nagy fehér kartonra. Erre fogod majd lerajzolni a MEGOLDÓKÉPLET-TÉRKÉPEDET, ha tetszik neked ez a gyakorlat.

• Egy füzetre, amelybe a gondolataidat jegyzeteled le, vagy azokat a gyakorlatokat oldod meg, amelyek tetszenek neked a könyvből.

• És a kinyomtatott színes kártyákra, amelyeknek a fehér oldalára majd te fogsz írni.

Mi segíti a könyvben a gyors megértést, átláthatóságot?

Vastag betűvel emeltük ki azoknak az elméleteknek a tömör összefoglalását, amelyekről a fejezetek részletesen szólnak. A könyv végén található táblázatok segítik a gyakorlatok áttekinthetőségét.

ELSŐ FEJEZET:

AZ INTUÍCIÓ DICSÉRETE, AVAGY MINDENRŐL DIÓHÉJBAN

Ebben a fejezetben megosztok néhány alapvető gondolatot és hétköznapi történetet az intuícióról, melyeket inspirációnak szánok ahhoz, hogy felfedezd a saját intuitív pillanataidat, felvillanjanak a saját történeteid, és megfigyeld, milyen érzések és asszociációk ébrednek benned.

Az intuíció latin szó, mely sugallatot, megérzőképességet jelent (szótőve a „tuere”, azaz ránézni, megfigyelni, megfontolni). Lényege, hogy úgy tudunk valamit, hogy nem tudjuk, honnan tudjuk. Sokan valami misztikus vagy ezoterikus jelenségnek vélik, ám az én intuíciófelfogásom eltér a spirituálisnak nevezett irányzatok megközelítéseitől. Mivel a téma egyes aspektusait számos tudományos kutatás is vizsgálja (a legfontosabbak Magyarországon dr. Németh Dezső és dr. Tóth László nevéhez fűződnek), ma már tudjuk, hogy megérzéseink előzetes ismereteinken, tapasztalatainkon alapulnak. Az intuíció képessége az implicit tanuláshoz, vagyis az agy nem deklaratív emlékezeti rendszeréhez köthető. Naponta több millió inger ér minket, melyeket az agy összekapcsol, és statisztikai kapcsolatokat keres közöttük úgy, hogy közben mindennek nem feltétlenül vagyunk tudatában. Ezáltal leszünk képesek arra, hogy valamit előre „megérezzünk”, vagyis egy adott helyzetben a rengeteg korábban megszerzett tapasztalat, látszólag elfelejtett emlék nem tudatosan, de egyfajta „tudássá”, „bizonyossággá” áll össze bennünk.

Nem véletlen, hogy ezt a képességet a legracionálisabb gondolkodású tudósok is nagy becsben tartják. A társadalmat érintő fontos kérdések megválaszolásához és problémák megoldásához elemi szükség van adatokra, kutatási eredményekre, de ezek értelmezései és az ebből eredő döntések túlnyomórészt intuitív módon születnek meg, még a legmérnökibb, precíziós műszeres környezetben is. A kiemelkedő eredmények megszületésekor pedig gyakran a sikertényezők egyikeként emlegetik intuíciójuk használatát a különböző területeken dolgozó szakemberek.

Jordan Ellenberg matematikus szerint „a logika szűk csatornát nyit, s azon roppant erővel zúdul végig az intuíció”.

Mérő László matematikus-pszichológus úgy fogalmaz, hogy „a szakértő gondolkodása alapjában racionális, a nagymester gondolkodása viszont mélyen intuitív”.

Guillermo Martinez, a matematikai logika professzora is úgy véli, hogy egy matematikus gondolkodásában a legértékesebb mindig az intuíció magányos pillanata.

Daniel Kahneman, a Nobel-díjas közgazdász pedig a professzionális intuíció fogalmát vezette be, melynek használata lehetővé teszi, hogy egy szakember az általa felhalmozott elméleti tudásanyagból és összegyűjtött gyakorlati eszköztárból helyesen válassza ki azokat az elemeket, amelyek adott szituációban elvezetik a jó megoldáshoz.

A világhírű pszichoanalitikus, Carl Gustav Jung úgy gondolta, hogy a tudatos elme négyféle módon foghatja fel a valóságot, ezek pedig az érzékelés, a gondolkodás, az érzés és az intuíció. Bár minden ember rendelkezik mind a négy funkcióval, a legtöbbünk esetében az egyik domináns – nagyrészt alkati tényezőkön múlik, hogy melyik.

Az intuícióval kapcsolatos tanácsadói munkámban magam is több évtizede alkalmazom az MBTI (Myers-Brigg Type Indicator) néven ismertté vált módszert, mely Jung lélektani típusokról alkotott elméletén alapul. Az MBTI tudományosan elfogadott mérőeszközökkel vizsgálja azt, hogy egy személy mennyire intuitív, vagyis általános gondolkodásmódját, problémamegoldási és döntéshozatali képességét mennyire jellemzik a spontán asszociációk, a lehetőségek, a nem magától értetődő összefüggések és többértelműségek felismerése; a valóság észlelésében milyen mértékben követ egyfajta „tudattalan” utat. Persze ez csak a kiindulópont, mert ahogy majd látni fogod, az intuitív intelligencia fejleszthető.

Egy orvos ügyfelem szavait idézve: „Az egyik műtétem után hazafelé úton valami nem hagyott nyugodni: nem voltam biztos benne, hogy jó rutinbeavatkozást választottunk, azt éreztem, vissza kell mennem a betegemhez. Késő este volt, amikor beléptem a kórterembe: a betegnek irtózatos fájdalmai voltak, azonnal vinnünk kellett a műtőbe – ösztönösen kellett cselekednem, nem volt idő megvárni az újabb laboreredményeket. A műtét után sokkal jobban lett a beteg, és másnap a kollégák is elégedettek voltak a szokatlan beavatkozással.”

Egy fogorvos mesélte: ,,Előfordul, hogy két betegnek tökéletesen ugyanolyan rossz állapotban van ugyanaz a foga; az egyikét kihúzom, a másikét megpróbálom megmenteni – az aktuális döntésemet a szaktudásomon és a páciensem hozzáállásán kívül a sok év munkatapasztalatból adódó megérzéseim is segítik.”

Egy informatikai cég vezérigazgatójától hallottam: elképzelhetetlennek tartja, hogy a cég stratégiai döntéseinél legalább 20%-ban ne a megérzéseire hallgasson. Hiába áll rendelkezésére az összes piaci adat arról, hogy milyen irányba érdemes a vállalatnak elmozdulnia, rengeteg az olyan bizonytalan tényező, kiszámíthatatlan gazdasági esemény, amelyek kapcsán a pályán eltöltött évtizedek tapasztalatai egyfajta megérzés, „szimat” formájában segítik a legfontosabb döntései meghozatalát.

Fodrászom mesélte: amint belép hozzá egy vendég, már látja, hogy érdemes-e neki más hajszínt, új frizurát javasolnia, vagy az illető ragaszkodni fog a saját elképzeléseihez. Rendszerint még egy szót sem váltottak, de a fodrászom már ösztönösen érzi, hogy mitől lesz elégedett a vendég, így van, akinél csak bólint egyet, és már kezdi is a vágást, és van, akiről tudja, hogy mindjárt meg fogja gondolni magát, ezért érdemes még néhány kérdést feltennie.

Ha megfigyeljük a játszótéren az anyukákat, azt látjuk, hogy a legtöbben úgy mozognak, mintha hátul is lenne szemük. Megmagyarázhatatlan módon érzik, mikor kell odarohanni a mászókához, és elkapni az épp lezuhanni készülő gyereket. Egy erősebb zajból egyből tudják, hogy a gyerekük éppen orra esett, még ha nem is látják, és azt is felismerik, amikor egy repülő labda az ő gyerekük fejét fogja eltalálni, holott akkor még látszólag messze áll a labdától.

Egy apuka mesélte, hogy a fiánál azért nem erőltette a fociedzést, mert érezte, hogy a gyerek valamit nem mond el, nem mer bevallani. Addigra rengeteg időt és pénzt fektettek már a futballba, de most minden sejtje azt súgta neki, hogy ne vigye el a gyerekét a meccsre, akármekkora balhé is lesz belőle. Hetekkel később derült ki, hogy az edző súlyos szavakkal bántalmazta fiát az öltözőben, és a társai nem mertek kiállni mellette, de a fiú azt hitte, hogy ez egy ,,férfidolog”, amit a focistáknak ki kell bírniuk, ezért nem szólt róla otthon.

Sejt és fejt

Minden, ami sejtelem, érzés, újszerű elképzelés, képzet formájában megszületik benned, a jobb agyféltekéd együttműködésével történik. Minden, ami megfejtés, vagyis amihez elemzés és racionális gondolkodás szükséges, a bal agyféltekéd együttműködésével jön létre. Nyilván sok évet jártál iskolába, és egyre okosabb lettél, fejlődött a racionális gondolkodásod, ha akartad, ha nem. Ezt onnan tudom, hogy életben maradtál. Aki él, az nem kerülheti el a fejlődést, hiszen mást sem csinálsz, csak tapasztalsz. Ugyanez a helyzet az intuitív gondolkodásoddal is. Intuitív intelligencia elméletemben a sejtés és a (meg)fejtés egymással váltakozva, egymásra épülve, spirálisan felfelé haladva fejlesztik az intuitív intelligenciádat egy életen át.

A SEJTés… Igen, gyakran valahogy a sejtjeinkben van az a válasz, amit keresünk. Elméleti matematikusok sokszor már-már misztikus élményként élik meg egyetlen kétjegyű számban összefoglalható kutatási eredményüket. A tudomány minden területéről hallani szakértőket arról az élményükről megnyilatkozni, amikor eljutottak a láthatatlan határáig. Ki helyezte a mindenségbe ezt a rendet? Ebben a kérdésben összegezhetném a tudósok lelkes megállapításait azon a ponton, amikor belépnek az intuíció birodalmába.

Albert Einstein szavaival élve: „Az intuitív gondolkodás egy szent ajándék, a racionális gondolkodás pedig egy hű szolga.”

Neked, olvasóm, vajon volt-e olyan tanárod, aki lelkesedésével a száraz adatokat is olyan inspirálóan ismertette, hogy az a későbbi életed legváratlanabb pillanataiban segített neked, hatott rád? Vannak-e olyan történeteid, melyek az alábbiakhoz hasonlatosak? Milyen asszociációk jutnak eszedbe az olvasásuk során? Lehet, hogy nem azonnal jelennek meg a képzettársításaid, hanem akár napokkal később fognak a legváratlanabb helyzetben bevillanni. Érdemes ezeket lejegyezni.

Kedvenc rajzfilmfigurák

Harminckét évvel ezelőtt angolra tanítottam egy kis óvodást. Hamar rájöttem, hogy nem lehet az óvodásokat angol szavakra tanítani, bár engem ezért fizetett a nyelviskola. Hirtelen megsejtés által vezérelve a kedvenc mesefiguráit kezdtem lerajzolni neki egy nagy alakú papírra… Közben angol neveket adtunk a mesefigurát körbevevő kalandos, vicces tárgyaknak… Nem tanult meg angolul, aki nyelvet tanít, az pontosan tudja, hogy miért, de ennél sokkal fontosabb, hogy élmények és benyomások érték. Nemrégiben, harminckét év után megtalált az online térben. Hosszú levélben ecsetelte, hogy azért lett nyelvész kutató, mert az óvodai élmény ekkora hatással volt rá (a rajzos papírját még mindig őrzi).

Anyukád „tudja”

Hogyan sejtette meg anyukád, hogy rosszban sántikálsz? Talán valóban sántítottál? Nyilván nem. Mindannyian eltöltünk valahol, valamivel annyi időt, mint az anyánk tette egykoron velünk. Ha az ő intuíciói sokszor olyan kifinomultakká váltak, akkor miért ne fejlődött volna ki bennünk a pontos megérzés képessége azokon a területeken, amelyeket mi a „gyerekeinknek” tartunk?

Vegyük például, hogy te egy benzinkutas vagy, és már abból, ahogy leparkol egy autó, rögtön látod, hogy oda kell-e lépned hozzá segíteni vagy önállóan szeretne tankolni. Van egy saját üzleted, először lép be valaki az ajtódon, és hibátlanul megtippeled, mit fog kérni. Azt is érzed, hogy ennek a vásárlónak teljesen feleslegesen javasolnál egy jobb terméket, mert ő már eldöntötte, mit szeretne. Pincér vagy, belép egy pár, először vannak az étteremben, de te tudod, hogy mit fognak rendelni. Honnan jön mindez?

Mitől jó egy fodrász? Nem arra a fodrászra gondolok, aki úgy próbálja megcsillogtatni a mesterségbeli tudását, hogy pávatollat tervez a fejedre, hanem „a stílus te magad vagy” elv mentén, a ruhák mögé látva egy szempillantás alatt felismeri, hogy ki vagy te, és olyan frizurát készít, amely tökéletesen illik az egyéniségedhez.

Miből érez rá egy befektető arra a lehetőségre, amelyre érdemes lecsapnia?

Éjszaka van

Miután végignéztük egy barátunk halálát, reményt vesztve ültünk a díványon. Nem volt kedvünk bármit is mondani vagy tenni, nem akartunk dolgozni magunkon, csak inni egy pohár bort és kiszellőztetni. Mintha a levegő valahogy kivinné a gyászunkat a szobából. Nem tudtunk megszólalni, rettentően sajnáltuk a családját. Láttuk a koporsót is, a testvérek rémült tekintetét, és láttuk a szülei őrjöngését. Itt megszédültünk, és az őrület határáig tehetetlenek voltunk. Megéltük az érzéseinket és megengedtük magunknak a tombolást. Éjszaka volt. Tudtuk, hogy másnap a nap így is, úgy is felkel. Ez volt minden, amit tudtunk.

A kisfiú

Amikor ránéztem a kisfiúra, azon gondolkodtam, hogyan került a kék monokli a szeme alá, bántották-e vagy elesett. Nem tudhattam biztosan, de azt éreztem, hogy egy felnőtt bántalmazhatta. Ez nem az első ilyen megérzésem volt vele kapcsolatban. Olivér négyéves volt. Apukája intézetben nőtt fel, édesanyja meghalt. Az intuícióm azt súgta, ne gondolkozzak, csak cselekedjek gyorsan. Utána majd jön egy újabb gondolat, lépés, megoldás…

Tom és a vízilovak

Tom vízilovakról álmodott. A vízilovak álmában kékek voltak. Reggelre elfelejtette. Egy hónap múlva nílusi hajóútra ment. De miért álmodtam kéknek a vízilovakat? – kérdezte magától, mert a Níluson egyszer csak bevillant az álma. Eszébe jutottak a gimnáziumi művészettörténet-órák, és felrémlett egy kép a kék féldrágakő vízilóról. Tényleg… De mégis miért voltak éppen kékek? – kérdezte újra magától. Mobilján azonnal utánakeresett. Nagyon tetszett neki a magyarázat…

Szívtiprás

Szívem vágya, hogy írjak egy könyvet… De béna az írásom… Senki sem fogja elolvasni… Nem vagyok elég fegyelmezett… Úgysem lesz jó a stílusom…

Ez ötletgyilkosság, terméketlenség, félelemkeltés, önrombolás.

Ehelyett inkább írok. Írok a kedvenc fotelemben, a kedvenc zenémet hallgatva, és a kávém is finom. Valamikor csak jó lesz a könyvem… intuícióm bekapcsol… szabad asszociációk röpködnek a fejemben… felszabadulok… még több gondolat… még több lazán leírt szó… még több mondat… több örömteli újrakezdés… örömteli folytatás későbbi időpontokban… több oldal… hamarabb megszülető könyv… növekvő önbizalom… növekvő szabadság… növekvő intuíció…

Az intuíció témájával kisgyerekkorom óta foglalkozom. Volt, hogy segített megmenekülnöm egy veszélytől, volt, hogy ihletet adott az ajándékok kitalálásához vagy egy vers megírásához, és volt, hogy hasznát vettem a párválasztásban. Később sok munkatársamat és ügyfelemet a szaktudásom intuitív oldala kezdte el a legjobban érdekelni, majd az intuícióm vett rá arra, hogy írjak az intuíciómról egy könyvet.

Megkértem tizenkét ügyfelemet arra, hogy írják le, melyek azok a pillanatok, amikor könnyen észreveszik a saját intuíciójuk jelenlétét. (Zárójeles megjegyzéseim az alábbi listában az én kapcsolódásaim mások témáihoz.)

Pillanatok, amikor az intuíció jelenléte könnyen észlelhető volt:

• Amikor azzal az emberrel találkoztam, akit a mesteremnek tartok. (Én ilyenkor meghatározhatatlan nyugalmat érzek.)

• Örömmel működöm együtt és tartok be szabályokat. (Ez nálam akkor jelenik meg, ha rendet és elfogadást érzek.)

• Gyerekek jelenlétében. (Egyes gyerekek energiával töltenek fel, felszabadultan nevetek a társaságukban, elég, ha csak rájuk nézek.)

• Kisbabák jelenlétében. (Egyes kisbabák úgy hatnak rám, mintha angyalokat látnék, a hangom ellágyul, a szívem megdobban.)

• Haldokló társaságában. (Amikor a kezeim között halt meg az egyik pótnagymamám, éreztem a lelkét, és azt is, hogy jól van.)

• Kutyával. (A kutyák gyakran árasztanak magukból feltétel nélküli szeretetet és elfogadást.)

• Zenét hallgatva. (Bizonyos zenéktől azonnal jó hangulatom lesz, és egyszerre táncra perdülök.)

• Szerelmesen. (Ezt nem magyarázom…)

• Mások jó ötleteit hallva. (Vannak ötletek, amelyek rendkívül inspirálóan hatnak rám.)

• Fékezhetetlen, kipukkadó nevetés pillanataiban.

• Filmet nézve.

• A tenger moraját hallgatva.

• A nagy Ő megpillantásakor.

• Amikor kedvem lesz valakit leszólítani.

• Amikor felvesznek egy munkára a megfelelő képzettség nélkül, mert látnak bennem fantáziát.

Saját tapasztalataid szerint hogyan folytatnád a listát?

Arra is megkértem a tizenkét ügyfelemet, hogy írjanak példákat azokról a pillanatokról, amikor elnyomták az intuíciójukat. (Zárójeles megjegyzéseim itt is rólam szólnak, saját intuíciómat elnyomó pillanataimról. A te listád nyilván részben más lesz, részben hasonló. Hagyj időt az alábbi pontok végiggondolására, vajon milyen emlékképek, élmények bukkannak fel benned.)

Pillanatok, amikor az intuíciódra nem hallgatsz:

• Amikor paradigmákat, törvényeket, üzeneteket helyezek előtérbe. (Természetes, hogy bizonyos szabályokat mindenkinek be kell tartania, de amikor vélelmezett elvárásoknak, rossz családi beidegződéseknek akarok megfelelni, akkor az önbizalmam eltűnik.)

• Csak a kudarcokra koncentrálok. (Haragszom magamra és másokra.)

• Érdemi tények és adatok ismerete nélkül túlbecsülöm a veszély nagyságát. (Ilyenkor nem csinálok semmit, vagy az élet sötét oldalával foglalkozom.)

• Másoktól teszem függővé a sikert. (Sorolom, hogy mi mindenért nem fog nekem bejönni az élet – ilyenkor túl sok csokoládét eszem.)

• Áldozatnak érzem magam. (Sajnálom magam és nem haladok semerre.)

• Vesztesnek és szerencsétlennek gondolom magam. (Ilyenkor haragszom a sorsra, a politikára, a rokonaimra.)

• Az önbizalmamat beképzeltségnek gondolom. (Úgy érzem, nem illik másnak beszélni a sikereimről.)

• Félek kimutatni a gyenge pontjaimat, segítséget nem merek kérni. (Attól félek, el fognak utasítani, nem fognak szeretni.)

• Mások helyett is keményen dolgozom. (Úgy érzem, másképp nem érdemlem meg a munkámért a fizetséget, valakik rá fognak jönni, hogy nem elég, amit csinálok.)

• Olyan célokat tűzök ki magam elé, amelyeket csak fáradságos, örömtelen munkával tudok elérni. (Csak akkor tartom magam értékesnek, ha keményen dolgozom.)

• Összehasonlítgatom magam másokkal, és mindig találok valakit, aki jobb nálam. (Ilyenkor lenézem az eredményeimet és elérhetetlen célokkal stresszelem magam.)

• Negatívan gondolkodom magamról és másokról. (Amikor ezt csinálom, el szoktak kerülni a barátaim, nem tudok együttműködni másokkal, magamtól is elidegenedem.)

Tapasztalataid szerint hogyan folytatnád a listát?

Most jön a te történeted

Neked is biztosan van történeted, emléked arról, amikor az intuíciód működött. Kérlek, az intuíció alatt azt értsd, amit eddig is gondoltál, és olyan történetet vagy eseményt írj le a füzetedbe néhány mondatban, ami megfelel a saját intuíció meghatározásodnak.

A legtöbb ember az intuíciót úgy határozza meg, mint egy irracionális, indok nélküli cselekvést: „Valamiért tudtam… nem tudom pontosan, miért… csak éreztem, hogy ez az…”

Van itt két kérdés, amelyekre a saját füzetedben, írásban is válaszolhatsz, ha kedved van hozzá. Ha több mint két percet töltesz el vele, biztosan eszedbe jut valami olyasmi, amivel a könyv későbbi történeteiben is találkozol, és ahogy olvasol, még jobban megerősödik benned az érzés, hogy fejlett az intuitív intelligenciád, csak eddig nem tudtad.

Hogyan találom meg magamban az intuíció képességét?

Amikor megtaláltam, hogyan valósítom meg az intuícióm révén, hogy sikeresen éljek, cselekedjek?

Az intuitív intelligencia és az ICM modell

A módszerem nem az intuíciód kifejlesztéséről szól, mert az a maga végtelenségében mindig jelen van benned, hanem arról:

• hogy hogyan találd meg magadban;

• ha pedig már megtaláltad, hogyan használd tudatosan;

• ha pedig már tudatosan használod, hogyan tudod kiterjeszteni életed minél több területére.

Ezt foglaltam össze az IMAGINE-CREATE-MANIFEST (Elképzel-Megalkot-Kinyilvánít) folyamatban, vagyis az általam megalkotott ICM modellben.

Amikor az intuíciódat használod, gyorsabban, könnyebben és a személyiségeddel nagyobb összhangban haladsz a céljaid felé, és ezt nemcsak te érzékeled így, hanem a környezeted is. Akár tudatosan, akár önkéntelenül, de sokan támogatóan és bizalommal fognak melléd állni azokban a pillanatokban, amikor a tiszta intuíciód alapján gondolkodsz, beszélsz és cselekszel.

Ügyfeleim sokat mesélnek nekem azokról a kapcsolati sikerekről, amelyeket akkor értek el, amikor a megérzéseiket is használták. Van olyan kliensem, aki a munkatársai kiválasztásánál, mások álláskereséskor, valaki pedig ártárgyalásnál alkalmazza tudatosan intuícióját. Beszámolóik szerint a másik fél ilyenkor gyorsabban és könnyebben működik együtt velük, könnyebb az egymásra hangolódás.

Ez az összetett folyamat jelenti az intuitív intelligenciát az én meghatározásomban, egy olyan készség- és képességgyűjteményt, mellyel egészen egyedi módon tudod felismerni, működtetni az intuíciódat céljaid elérése érdekében.