Martin Korte

Ésszel
a
géppel

Hogyan szabaduljunk meg
a digitális ingerdömpingtől?
– részlet –

Fordította
Dobosi Beáta

Test és lélek
SOROZATSZERKESZTŐ
KOVÁCS ILONA • PLÉH CSABA

A mű fordítását a Goethe Intézet támogatta.

A fordítás a következő kiadás alapján készült:
Frisch im Kopf. Wie wir uns aus der digitalen Reizüberflutung befreien
© 2023 by Deutsche Verlags-Anstalt, a division of Penguin Random House Verlagsgruppe GmbH, München, Germany.
Hungarian translation © Dobosi Beáta, 2025
Hungarian edition © Typotex, Budapest, 2025
Engedély nélkül semmilyen formában nem másolható!

ISBN 978 963 493 347 2
ISSN 1417-6793

Lektorálta: Lasztóczi Bálint

Typotex Kiadó
Felelős kiadó: Németh Kinga
Felelős szerkesztő: Juhász Emese
Szerkesztette és tördelte: Leiszter Attila
Borítóterv: Tillai Tamás
Elektronikus könyv: Nagy Lajos

Tartalom

Bevezetés

1 Túlélés az adatdzsungelben – az eltérített agy

Okostelefonok mindenütt

Örökké online – mobiltelefon-használat világszerte

Gyors kapcsolás, lassú kapcsolás

Sötét mintázatok és akaraterő

Összpontosítás és kísértés között – ami az agyban történik

Be lehet gyakorolni a párhuzamos feladatvégzést?

Korlátozott sávszélesség a figyelem hálóján

Senki sem gondolhat mindenre

Figyelmesebb tanulás és munka – azonnali intézkedések

Feladatváltás és önuralom

Amit ma megtehetsz…

Edzésprogram a homloklebenynek

Nincs élet figyelemelterelés nélkül

2 Online-nak születtünk – digitális életszakaszaink

A kora gyermekkori agy és a digitális média

A nyelvi képességekre gyakorolt negatív hatások

Digitális média óvodáskorban

Játék és lájk – digitális média a pubertásban

Digitális média, oktatási olló és esélyek

Agytorna – digitális média idősebb korban

A bizonytalanság varázsa – internet- és játékfüggőség

3 A digitális osztályterem – végéhez közeleg a krétakor?

Digitális elektronikával minden könnyebb?

Vegyes tanulás

Tábla helyett táblagép – tényleg előrelépés?

Amikor kézzel jegyzetelni jobb

Mit kell ma még tudnunk?

Először kompetenciát szerezni, aztán digitálisan bővíteni

Gépelés, kattintás, olvasás – olvasástanítás a képernyők világában

Gamifikáció – játék magolás helyett?

Digitális tanulás és társadalmi egyenlőség

Az eszköz tökéletesítése és a célok eltévesztése

4 Az okos gépeknek okos felhasználókra van szükségük

Neurális hálózatok és mélytanulás

Az idegműködés által inspirált mesterséges intelligencia

A big data előnyei és hátrányai

Mennyire intelligens a mesterséges intelligencia?

Rövidesen gépek gyógyítanak? Mesterséges intelligencia az orvostudományban

Mesterséges intelligencia a munkahelyen

Programok írnak programokat

A programozók hatalma

A mai mesterséges intelligencia határai

5 Meg lehet hekkelni az agyat?

Memóriafokozók

Digitális interfészeket az agyba!

A kutatás gyakorlati és etikai problémái

Agyi trükkök és kiborgok – összeolvad a számítógép és az ember?

Képesek leszünk a gondolatolvasásra?

6 Mennyire készültünk fel a digitális jövőre?

A fokozott adatvédelem új üzleti modellje

A figyelem ökonómiája

Az álhírek csapdájának elkerülése

A jövő iskolája

Élethosszig tartó tanulás – gépekkel és gépektől

A gép az ember felett?

Digitális rendelés

Végezetül

Irodalom

Név- és tárgymutató

Bevezetés

Hajlamosak vagyunk egy technológia rövid távú hatását túl-, a hosszú távút alábecsülni.

Roy Amara (1925–2007),
tudós és jövőkutató, 2006

A digitális média ma életünk szerves része. A mindennapjainkra gyakorolt rendkívüli befolyását mi sem jelzi jobban, mint a kaliforniai Haywardban felállított táblák, amelyek a „Fejeket fel! Először átkelni, aztán a Facebookot frissíteni” feliratukkal világhírnévre tettek szert. Már Köln városa sem csak szemmagasságban helyez el a villamosközlekedésre figyelmeztető táblákat, hanem az útburkolatba is világítást épít be, hogy az emberek zenehallgatás és telefonnyomkodás közben is észrevegyék.

A Deutsches Ärzteblatt szerint a feszültség okozta fejfájás, amely már tizennégy éveseknél is jelentkezik, és amelyet „telefonnyaknak” is neveznek, népbetegséggé válik. Az Olaszországban nyilvánosságra hozott adatok pedig azt mutatják, hogy az érintettek szerint a válások jelentős része a házastárs örökös WhatsApp-használatára vezethető vissza.

A német Postabanknak az ifjúság digitális szokásait vizsgáló felmérése nyomasztóan egyértelmű eredményt hozott: 2021-ben a fiatalok több időt töltöttek a világhálón, mint az ágyban alvással. És ennek csak egyharmadát tették ki az iskolai feladatok és a felsőfokú tanulmányok. Egyéb internetes tevékenységekre naponta átlagosan 3,6 órát fordítottak, ami 2019-ben (a világjárvány előtt) még csak 2,5 volt.

A digitális média azért páratlan jelenség, mert életünk minden területét érinti: a munkánkat és a magánéletünket, de valószínűleg még a gondolkodásmódunkat és az érzelmeinket is. De mit tesz az emberek, és főként a serdülők agyával? Milyen hatása van – különösen az okostelefonnak – az agyunkra? Elmebarát módon használjuk? Milyen evolúciós korlátai vannak az agynak, és hogyan vegyük ezeket figyelembe?

A digitális fejlődés csúcsa napjainkban a mesterséges intelligencia. Más digitális vívmányokhoz hasonlóan ez is rejt veszélyeket és lehetőségeket egyaránt – többek között az agyunk számára. Felmerül a kérdés, hogy feszélyezve kellene-e éreznünk magunkat attól, hogy (például a zsebszámológéppel és a „rendes” asztali számítógépre írt programokkal ellentétben) egyszer csak elkezdte utánozni az agyunkat. Kutatóként foglalkoztat a kérdés, hogyan működik a mesterséges intelligencia, és miért akkor erősödött meg ennyire, amikor az agy idegi hálózatait kezdték modellként használni hozzá. Ahogy az is gondolkodásra késztet, hol húzódik a határ ember és gép között.

Íme, egy rövid előzetes összefoglaló a könyvről:

Az első fejezetben a digitalizált mindennapjaink állnak a középpontban. Hogyan vagyunk képesek továbbra is tisztán gondolkodni és hatékonyan dolgozni ebben az információs dzsungelben? És miért nem tudjuk fülünk mellett elengedni a készülékeink jelzéseit?

A második fejezetben az agyunk életszakaszait követjük végig. Érdeklődésünk homlokterében a fiatalkorúak állnak. Hogyan hat a digitális média használata a kora gyerekkori és a pubertáskori fejlődésre? A fejlődő agy motoros képességeire gyakorolt hatás csak egy a nyelvet, a kogníciót és a vizuális észlelést érintő következmények sorában.

Az is érdekel, hogy a digitális média intenzív használata kora gyermekkorban befolyásolja-e valamiképp a nyelvi folyamatokat. De az idősebbek sem ússzák meg ezt a fejezetet!

A harmadik részben egy agykutató szemszögéből mutatom be a digitális iskolai tanulást és vizsgálom meg a benne rejlő lehetőségeket. Mennyiben van szükségünk táblagépekre és okostelefonokra a tanteremben? Mennyire hatékony az online oktatás? Nem reménytelenül idejétmúlt minden más?

Elöljáróban annyit, hogy a digitális taneszközök bevezetéséhez új módszereket is ki kell dolgoznunk, hogy értelmesen összehangolhassuk az analóg és a digitális tanulást. Bármennyire maradinak hangzik, a modern kutatási eredmények azt jelzik, hogy tanácsos az életünk egy nem jelentéktelen részében továbbra is könyvekből hús-vér tanárok vezetésével tanulni.

A negyedik fejezetben megnézzük, mit jelent a mesterséges intelligencia (MI) fogalma, mire képes ma, és mire nem. Mennyiben köszönhetők az elmúlt évtized MI-kutatásának és -alkalmazásának sikerei az agyról szerzett ismereteinknek? Miben térnek el az MI-rendszerek tőlünk és az agyunktól, és mit jelent ez a jövőnkre nézve?

Az MI-rendszerek az elmúlt években számítási kapacitásban, mintafelismerésben és rugalmasságban roppant teljesítményre lettek képesek. Már ma is az algoritmusok világában élünk: ezek alakítják a hírfolyamokat a Facebookon és a Twitteren, ők egyengetik a románcok útját a Tinderen. De hogyan gondolkodnak, éreznek és cselekszenek a mögöttük álló emberek, a programozók, akik megteremtik a digitális világunkat, és meghatározzák a tanulmányainkat, a munkánkat, a társadalmi és társas életünket? A fejezet utolsó kérdése, hogy az okos robotokhoz hasonlóan az embereket is le lehet-e írni egyszerű algoritmusokkal.

Az ötödik fejezetben az agy–számítógép interfészekről lesz szó. Képessé válunk egyszer kiolvasni az emlékeket az agyból? Hogyan alkalmazhatjuk a jövőben értelmesen és hasznosan a mesterséges intelligenciát például az orvostudományban? Elon Musk azt tervezi, hogy megalkotja a tökéletes agy–számítógép interfészt. De mire lesz az jó? Elképzelhető, hogy számítógépcsipekkel javíthatjuk az emlékezetünket, legyőzhetjük a tériszonyt, vagy egyenesen a fejünkben hallgathatunk zenét? Vagy radartechnikával emberfeletti látásra tehetünk szert?

A záró fejezetben összefoglalom, milyen követelményeket támaszt a digitális média az agyunkkal szemben, és hogyan tudunk megfelelni nekik. Végtére is a digitális médiának, az internetnek vagy úgy általában a digitális alapú technológiáknak nem kell szükségszerűen túlterhelniük vagy stresszelniük minket. Ellenkezőleg. Óriási lehetőségeket rejtenek az információtárolásban, a társadalmi párbeszédben és a tudományos haladásban. Ám csak akkor, ha ugyanolyan okosan használjuk, mint ahogy a technikai lehetőségek fejlődnek.

Mobilokat letenni, kezdődjön az olvasás!

1
Túlélés az adatdzsungelben
– az eltérített agy

Többé már nem fogunk lemondani az okostelefonunkról. Ez a fausti paktum immáron megköttetett. Az információ és a kommunikáció korlátlan univerzumához való hozzáférésért cserébe viszont feláldozzuk az istenverte figyelmünket az üvegoltárán.

Matthew Panzarino,
a TechCrunch főszerkesztője, 2015

Okostelefonok mindenütt

2022-es adatok szerint másodpercenként mintegy hatezer tweet születik, nem kevesebb mint negyvenezer Google-keresést indítanak, és kétmilliónál is több e-mailt küldenek el. Figyelem! Másodpercenként! Mire ez a könyv az olvasó kezébe kerül, a fenti számok tovább emelkednek. Bárki megnézheti az aktuális állást a nemzetközi Real Time Statistics Project Internet Live Stats nevű honlapján.

Több mint négymilliárd weboldal létezik. Hilbert és kollégái megpróbálták szemléltetni, mennyi adatot tárolunk ezeken: az internet teljes adatmennyisége meghaladja a háromszáz exabyte-ot (egy exabyte egymilliárd gigabyte-nak felel meg). Ha ki akarnánk írni cédére, a lemezek kupaca a Földről a Holdig érne (384 400 kilométer).

De nem csak a végtelen adatmennyiséget tároló internet találmánya hozott fordulópontot a világba és az egyén életébe. Nagyjából másfél évtizede az okostelefonok és a tabletek behatoltak a mindennapjainkba, majd beköltöztek a hálószobáinkba. A megkérdezettek 76%-a többé-kevésbé folyton online és elérhető (a fiataloknak csaknem 92%-a). Ahogy a közkedvelt angol szlogen tartja: permanently online, permanently connected (POPC). Más szóval alapállapot, hogy fenn vagyunk a neten, és kivételes helyzet, ha mégsem (mert nem működik a hálózat, nincs térerő, lemerült az akkumulátor…).

Ezek az újítások nem csupán a kommunikációnk módját és az információ kezelését változtatták meg, hanem hatással vannak a gondolkodásunkra, az észlelésünkre, de még az agyunk szerkezetére is. Módosítják a koncentrálóképességért felelős homloklebenyünk működését és a pszichénket.

Volker Busch regensburgi pszichiáter a terápiás beszélgetései elején arra szokta kérni a klienseit, hogy jellemezzék a hétköznapjaikat. Az elmúlt évek válaszaiból összeállított egy „slágerlistát”, amelynek rendre (már a világjárványt megelőzően is) a következő fogalmak voltak az éllovasai: stressz, időhiány, zaklatottság, szétszórtság, túlterheltség, párhuzamos feladatvégzés, ingerdömping, kimerültség és koncentrációzavarok. A német Szövetségi Munkavédelmi és Munkaegészségügyi Intézet stresszjelentése, valamint a Műszaki Betegbiztosító közvélemény-kutatása (2021-ből) szintén azt mutatja, hogy a stressz és az ingerdömping korunk kulcsszavai (a hét-tíz évvel ezelőtt elvégzett felmérésekkel ellentétben).

További kutatások megállapították, hogy azok az emberek, akik például tévénézés közben is az interneten böngésznek, és a közösségi oldalakat görgetik, komolyabb memória- és koncentrációzavarokkal küzdenek, mint azok, akik nem engednek a kétképernyős világ kísértésének. A köz- és a felsőoktatásban tanulók iskolai teljesítménye szintén negatívan korrelál a párhuzamos feladatvégzéssel töltött idővel. Más szóval minél inkább igyekeznek egyidejűleg két világban mozogni, annál rosszabb lesz a tanulmányi eredményük.

Az internet úttörőinek azon reménye, hogy a digitális világ okosabbá tesz minket, nem teljesült be. Ha kíméletlenül szembenéznénk azokkal a konfliktusokkal, ellentmondásokkal és változásokkal, amelyek a digitális média használata révén meghatároznak minket és a korunkat, esélyünk nyílna felismerni, hogy az internetes korban önbecsapás áldozatai lettünk, ami nehézségeket okoz a tanulásban, a munkában, a világ és önmagunk észlelésében.

A digitális munkanapunk: negyven másodperc – statisztikailag ennyi időt töltünk a számítógép előtt egy már megkezdett feladattal, mielőtt valami más a komputeren vagy a való világban magára vonja a figyelmünket, és ezzel megszakítja a folyamatot, ahogy azt legutóbb 2019-ben kísérletekkel ismételten kimutatták. Sokan óránként tizenegyszer néznek rá az e-mailjeikre, ami nyolcvannyolc megszakítást jelent egy nyolcórás munkanapon. Az összes e-mail 70%-át a megérkezése után hat másodpercen belül megnyitjuk, ami annak is köszönhető, hogy az alkalmazottak 84%-ának mindig fut a levelezőprogramja a háttérben. Különösen szomorú, hogy a beérkező e-mailek negyedét (a spameket nem számítva ide) meg sem kellett volna kapnunk, mert teljesen szükségtelenül küldtek nekünk másolatot.

Tegyük a kezünket a szívünkre: a meteorrajként a postaládánkba csapódó sok-sok e-mail közül alig néhány tartalmaz értékes információt. Sokan próbálnak a különböző tevékenységekkel zsonglőrködni: e-mailt írnak, posztolnak, telefonálnak, megnéznek egy YouTube- vagy TikTok-videót, és közben még tévéznek is. Korunk egyik mítosza, hogy a párhuzamos feladatvégzés (multitasking) nemhogy lehetséges, hanem még hatékony is. Agyunk márpedig egyáltalán nem képes egyszerre több dologra figyelni. Amit párhuzamos feladatvégzésnek látunk, az valójában gyors ide-oda cikázás a különféle tevékenységek között. És ebben is inkább vagyunk rosszak, mint jók. Igazából kétszer annyi ideig tart, és csaknem kétszer annyi hibával jár, ha kognitívan igénybe vevő feladatok között váltogatunk, mint ha szép sorban egymás után végezzük el őket… … …

Irodalom

1. Túlélés az adatdzsungelben – az eltérített agy

Allen, David (2015): Wie ich die Dinge geregelt kriege: Selbstmanagement für den Alltag. Piper

Bailey, Chris (2019): Hyperfocus: Wie man weniger arbeitet und mehr erreicht. Redline

Baumeister, Roy – Tierney, John (2014): Die Macht der Disziplin: Wie wir unseren Willen trainieren können. Goldmann

Busch, Volker (2022): Használd a fejed! Tisztánlátás, összpontosítás, kreativitás. Édesvíz. Ford. Balla Judit

De Ridder, Dennis – Gillebaart, Marleen (2017): Lessons Learned from Trait Self-Control in Well-Being: Making the Case for Routines and Initiation as Important Components of Trait Self-Control, Health Psychology Review, 11, 89–99.

Dohle, Simone – Hofmann, Wilhelm (2018, 2019): Consistency and Balancing in Everyday Health Behavior: An Ecological Momentary Assessment Approach, Applied Psychology: Health and Well-Being, 11 (1), 148–169. »doi.org«

Dusse, Karsten (2022): Gyilkos tudatosság. Mindfulness kicsit másképp. Alexandra. 8. Ford. Péntek Eszter

Hanson, Rick (2019): Das resiliente Gehirn: Wie wir zu unerschütterlicher Gelassenheit, innerer Stärke und Glück finden können. Arbor

Hefferman, Virginia (2010): Zur ewigen Unruhe, Süddeutsche Zeitung, december 28., »sueddeutsche.de«

Hilbert, Martin – López, Priscila (2011): The World’s Technological Capacity to Store, Communicate, and Compute Information, Science, 332 (6025), 60–65.

Hirsch, Patricia – Koch, Iring – Karbach, Julia (2019): Putting a Stereotype to the Test: The Case of Gender Differences in Multitasking Costs in Task-Switching and Dual-Task Situations, PloS one, 14 (8). »doi.org«

Hofmann, Wilhelm – Baumeister, Roy – Förster, Georg – Vohs, Kathleen (2011): Everyday Temptations: An Experience Sampling Study of Desire, Conflict, and Self-Control, Journal of Personality and Social Psychology, 102 (6), 1318–1335.

Hofmann, Wilhelm – Fischer, R. Rachel – Luhmann, Maike – Vohs, Kathleen (2013): Yes, but Are They Happy? Effects of Trait Self-Control on Affective Well-Being and Life Satisfaction, Journal of Personality, 82 (4), 265–277.

Kahneman, Daniel (2019): Gyors és lassú gondolkodás. HVG Könyvek. Ford. Bányász Réka

Lachaux, Jean-Philippe (2018): Eins nach dem anderen: Stress und Erschöpfung, Spektrum der Wissenschaft, 27

Markowetz, Alexander (2015): Digitaler Burnout: Warum unsere permanente Smartphone-Nutzung gefährlich ist. Droemer

Meyniel, Florent – Sergent, Claire – Rigoux, Lionel – Daunizeau, Jean – Pessiglione, Mathias (2013): Neurocomputational Account of How the Human Brain Decides When to Have a Break, Proceedings of the National Academy of Sciences, 110 (7), 2641–2646. »doi.org«

Montaigne, Michel de (2001): A szokásokról meg arról, hogy ne változtatgassuk bevett törvényeinket. In uő: Esszék. I. Jelenkor. 145. Ford. Csordás Gábor.

Newport, Cal (2019): Digitaler Minimalismus: Besser leben mit weniger Technologie. Redline

Poldrack, Russell A. (2018): The New Mind Readers: What Neuroimaging Can and Cannot Reveal about Our Thoughts. Princeton University Press

Radermacher, Ingo (2018): Denk klar: Klug entscheiden in digitalen Zeiten. BusinessVillage

Rosa, Hartmut (2024): A kezelhetetlen. Typotex. Ford. Csordás Gábor

Schnabel, Ulrich (2022): Künstliche Intelligenz: Das kann sie auch!, Die Zeit

Twain, Mark (1936): Tom Sawyer kalandjai. Fordította Koroknay István, a fordítást átnézte Karinthy Frigyes. Online elérhető: »mek.oszk.hu«

Vohs, Kathleen D. (2013): The Poor’s Poor Mental Power, Science, 341 (6149), 976–980.

2. Online-nak születtünk – digitális életszakaszaink

Alter, Adam (2018): Ellenállhatatlan: Hogyan okoz függőséget a technológia? HVG Könyvek. Ford. Pétersz Tamás

Artelt, Cordula – Baumer, Jürgen – Julius-McElvany, Nele – Peschar, Jules (2003): Learners for Life: Student Approaches to Learning: Results from PISA 2000. OECD

Brand, Matthias – Young, Kimberly S. – Laier, Christian – Wölfling, Klaus – Potenza, Marc N. (2016): Integrating Psychological and Neurobiological Considerations Regarding the Development and Maintenance of Specific Internet-Use Disorders: An Interaction of Person-Affect-Cognition-Execution (I-PACE) Model, Neuroscience & Biobehavioral Reviews, 71, 252–266.

Byl, Nancy N. – Merzenich, Michael M. – Jenkins, William M. (1996): A Primate Genesis Model of Focal Dystonia and Repetitive Strain Injury: I. Learning-Induced Dedifferentiation of the Representation of the Hand in the Primary Somatosensory Cortex in Adult Monkeys, Neurology, 47, 508–520.

Carrier, L. Mark – Spradlin, Alexander – Bunce, John P. – Rosen, Larry D. (2015): Virtual Empathy: Positive and Negative Impacts of Going Online Upon Empathy in Young Adults, Computers in Human Behavior, 52, 39–48.

Choudhury, Suparna – McKinney, Kelly A. (2013): Digital Media, the Developing Brain and the Interpretive Plasticity of Neuroplasticity, Transcultural Psychiatry, 50 (2), 192–215.

Elbert, Thomas – Pantev, Christo – Wienbruch, Christian – Rockstroh, Brigitte – Taub, Edward (1995): Increased Cortical Representation of the Fingers of the Left Hand in String Players, Science, 270 (5234), 305–307.

Eyal, Nir (2020): A tudatos figyelem művészete. Hogyan irányítsd a figyelmedet és az életedet. Bioenergetic. Ford. Seres Noémi

Gindrat, Anne-Dominique – Chytiris, Magali – Balerna, Myriam – Rouiller, Eric M. – Ghosh, Arko (2015): Use-Dependent Cortical Processing from Fingertips in Touchscreen Phone Users, Current Biology, 25 (1), 109–116.

Gomez, Jesse – Barnett, Michael – Grill-Spector, Kalanit (2019): Extensive Childhood Experience with Pokémon Suggests Eccentricity Drives Organization of Visual Cortex, Nature Human Behaviour, 3 (6), 611–624.

Grosse Wiesmann, Charlotte – Schreiber, Jan – Singer, Tania – Steinbeis, Nikolaus – Friedrici, Angela D. (2017): White Matter Maturation is Associated with the Emergence of Theory of Mind in Early Childhood, Nature Communications, 8, 14692.

Hutton, John S. – Dudley, Jonathan – Horowitz-Kraus, Tzipi – DeWitt, Tom – Holland, Scott K. (2020): Associations Between Home Literacy Environment, Brain White Matter Integrity and Cognitive Abilities in Preschool-Age Children, Acta Paediatrica, 109 (7), 1376–1386. »doi.org«

Hutton, John S. – Dudley, Jonathan – Horowitz-Kraus, Tzipi – DeWitt, Tom – Holland, Scott K. (2020): Associations Between Screen-Based Media Use and Brain White Matter Integrity in Preschool-Aged Children, JAMA Pediatrics, 174 (1). »doi.org«

Hutton, John S. – Dudley, Jonathan – Horowitz-Kraus, Tzipi – DeWitt, Tom (2020): Differences in Functional Brain Network Connectivity During Stories Presented in Audio, Illustrated, and Animated Format in Preschool-Age Children, Brain Imaging and Behavior, 14 (1), 130–141.

James, Carrie – Davis, Katie – Charmaraman, Linda – Konrath, Sara – Slovak, Petr – Weinstein, Emily – Yarosh, Lana (2017): Digital Life and Youth Well-Being, Social Connectedness, Empathy, and Narcissism, Pediatrics, 140 (2), 71–75.

Kanai, R. – Bahrami, B. – Roylance, R. – Rees, G. (2012): Online Social Network Size is Reflected in Human Brain Structure, Biological Sciences, 279 (1732), 1327–1334.

Korte, Martin (2020): The Impact of the Digital Revolution on Human Brain and Behavior: Where Do We Stand?, Dialogues in Clinical Neuroscience, 22 (2), 101–111.

Lahiry, Sandeep – Choudhury, Shouvik – Chatterjee, Suparna – Hazra, Avijit (2019): Impact of Social Media on Academic Performance and Interpersonal Relation: A Cross-Sectional Study Among Students at a Tertiary Medical Center in East India, Journal of Education and Health Promotion, 24 (8), 73.

Newport, Cal (2019): Digitaler Minimalismus. Besser leben mit weniger Technologie. Redline

Pantev, Christo – Engelien, Almut – Candia, Victor – Elbert, Thomas (2001): Representational Cortex in Musicians: Plastic Alterations in Response to Musical Practice, Annals of the New York Academy of Sciences, 930, 300–314.

Pfeifer, Jennifer H. – Blakemore, Sarah-Jayne (2012): Adolescent Social Cognitive and Affective Neuroscience: Past, Present, and Future, Social Cognitive and Affective Neuroscience, 7 (1), 1–10.

Sapolsky, Robert (2003): The Pleasure (and Pain) of Maybe, Natural History, 9, 2.

Shapira, N. – Barak, A. – Gal, I. (2007): Promoting Well-Being in Older Adults Through Internet Training and Use, Aging and Mental Health, 11 (5), 477–484.

Skeide, Michael A. – Friederici, Angela D. (2016): The Ontogeny of the Cortical Language Network, Nature Reviews Neuroscience, 17 (5), 323–332.

Twenge, Jean M. (2017): Have Smartphones Destroyed A Generation?, The Atlantic, 9

Twenge, Jean M. – Joiner, Thomas E. – Martin, Gabrielle – Rogers, Megan L. (2018): Amount of Time Online is Problematic If it Displaces Face-To-Face Social Interaction and Sleep, Clinical Psychological Science, 6 (4), 456–457.

Twenge, Jean M. (2018): Me, My Selfie and I: Was Jugendliche heute wirklich bewegt. Mosaik

Ward, Adrian – Duke, Kristen – Gneezy, Ayelet – Bos, Maarten W. (2017): Brain Drain: The Mere Presence of One’s Own Smartphone Reduces Available Cognitive Capacity, Journal of the Association for Consumer Research, 2 (2), 140–154.

Webster, E. Kipling – Martin, Corby K. – Staiano, Amanda E. (2019): Fundamental Motor Skills, Screen-Time, and Physical Activity in Preschoolers, Journal of Sport and Health Science, 8 (2), 114–121.

Weinstein, Aviv – Lejoyeux, Michel (2020): Neurobiological Mechanisms Underlying Internet Gaming Disorder, Dialogues in Clinical Neuroscience, 22 (2), 113–126.

Wolf, Maryanne – Ullman-Shade, Catherine – Gottwald, Stephanie (2012): The Emerging, Evolving Reading Brain in a Digital Culture: Implications for New Readers, Children with Reading Difficulties, and Children without Schools, Journal of Cognitive Education and Psychology, 11 (3), 230–240.

3. A digitális osztályterem – végéhez közeleg a krétakor?

Allen, Mike – LeFebvre, Luke – LeFebvre, Leah E. – Bourhis, John (2020): Is the Pencil Mightier than the Keyboard? A Meta-Analysis Comparing the Method of Notetaking Outcomes, Southern Communication Journal, 85 (1), 1–12.

Bai, Shurui – Hew, Khe Foon – Huang, Biyun (2020): Does Gamification Improve Student Learning Outcome? Evidence From a Meta-Analysis and Synthesis of Qualitative Data in Educational Contexts, Educational Research Review, 30

Baumgartner, Peter – Brandhofer, Gerhard – Ebner, Martin – Gradinger, Petra – Korte, Martin (2016): Medienkompetenz fördern: Lehren und Lernen im digitalen Zeitalter. In Bruneforth, Michael et al. (szerk.): Nationaler Bildungsbericht Österreich 2015: Fokussierte Analysen bildungspolitischer Schwerpunktthemen. Bundesministerium für Bildung und Frauen. 95–132. »doi.org«

Bloom, Benjamin S. (1984): The 2 Sigma Problem: The Search for Methods of Group Instruction as Effective as One-to-One Tutoring, Educational Researcher, 13 (6), 4–16. »doi.org«

Clinton-Lisell, Vriginia (2019): Reading From Paper Compared to Screens: A Systematic Review and Meta-Analysis, Journal of Research in Reading, 42 (2), 288–324.

Cusanus, Nicolaus (1999): A tudós tudatlanság. Paulus Hungarus – Kairosz. Ford. Erdő Péter

Evans, M. D. R. – Kelley, Jonathan – Sikora, Joanna (2014): Scholarly Culture and Academic Performance in 42 Nations, Social Forces, 92 (4), 1573–1605.

Hillmayr, Delia – Ziernwald, Lisa – Reinhold, Frank – Hofer, Sarah (2020): The Potential of Digital Tools to Enhance Mathematics and Science Learning in Secondary Schools: A Context-Specific Meta-Analysis, Computers & Education, 153

Landers, Richard N. (2014): Developing a Theory of Gamified Learning: Linking Serious Games and Gamification of Learning, Simulation & Gaming, 45 (6), 752–768.

Mayer, Carmen – Wallner, Stefanie – Budde-Spengler, Nora – Braunert, Sabrina – Arndt, Petra A. – Kiefer, Markus (2020): Literacy Training of Kindergarten Children With Pencil, Keyboard or Tablet Stylus: The Influence of the Writing Wool on Reading and Writing Performance at the Letter and Word Level, Frontiers in Psychology, 22 (10)

Mekler, Elisa D. – Brühlmann, Florian – Tuch, Alexandre Nicolas – Opwis, Klaus (2017): Towards Understanding the Effects of Individual Gamification Elements on Intrinsic Motivation and Performance, Computers in Human Behavior, 71, 525–534.

Meurers, Detmar – De Kuthy, Kordula – Nuxoll, Florian – Rudzewitz, Björn (2019): Scaling Up Intervention Studies to Investigate Real-Life Foreign Language Learning in School, Annual Review of Applied Linguistics, 39, 161–188.

Sailer, Michael – Sailer, Maximilian (2021): Gamification of In-Class Activities in Flipped Classroom Lectures, British Journal of Educational Technology, 52 (1), 75–90.

Schlag, Myriam (2021): Die Zukunft des Lernens, Teil 2: Zocken statt pauken?, Gehirn & Geist Dossier, Spektrum, 7

Sikora, Joanna – Evans, M. D. R. – Kelley, Jonathan (2018): Scholarly Culture: How Books in Adolescence Enhance Adult Literacy, Numeracy and Technology Skills in 31 Societies, Social Science Research, 77, 1–15. »doi.org«

Zylka, Johannes (2018): Digitale Schulentwicklung: Das Praxisbuch für Schulleitung und Steuergruppen. Beltz

4. Az okos gépeknek okos felhasználókra van szükségük

Banks, Iain M. (2015): A játékmester. Agave. Ford. Torma Eszter

Battro, Antonio – Dehaene, Stanislas – Sorondo, Marcelo Sánchez – Singer, Wolf (szerk.) (2013): Neurosciences and the Human Person: New Perspectives on Human Activities. Vatikán, Pontificiae Academiae Scientiarum Scripta Varia 121

Buijsman, Stefan (2021): Ada und die Algorithmen: Wahre Geschichten aus der Welt der KI. Beck

Carr, Nicholas (2014): Abgehängt: Wo bleibt der Mensch, wenn Computer entscheiden? Hanser

Fink, Helmut – Rosenzweig, Rainer (szerk.) (2010): Künstliche Sinne, gedoptes Gehirn: Neurotechnik und Neuroethik. Mentis

Flaxman, Seth – Goel, Sharad – Rao, Justin M. (2016): Filter Bubbles, Echo Chambers, and Online News Consumption, Public Opinion Quaterly, 80 (1), 298–320.

Gigerenzer, Gerd (2021): Klick: Wie wir in einer digitalen Welt die Kontrolle behalten und die richtigen Entscheidungen treffen. Bertelsmann

Grüter, Thomas (2011): Klüger als wir? Auf dem Weg zur Hyperintelligenz. Spektrum

Häusser, Philip (2021): Natürlich alles künstlich: Was künstliche Intelligenz kann und was (noch) nicht: KI erklärt für alle. Droemer

Ivanova, Anna A. – Srikant, Shashank – Sueoka, Yotaro – Kean, Hope H. – Dhamala, Riva – O’Reilly, Una-May – Bers, Marina U. – Fedorenko, Evelina (2020): Comprehension of Computer Code Relies Primarily on Domain-General Executive Brain Regions, eLife, 9. »doi.org«

Levitin, Daniel J. (2014): The Organized Mind: Thinking Straight in the Age of Information Overload. Dutton Penguin

McKinlay, Roger (2016): Technology: Use or Lose our Navigation Skills, Nature, 531 (7596), 573–575. »doi.org«

Moesgen, Diana – Klein, Michael (2015): Neuroenhancement: Sucht: Risiken – Formen – Interventionen. Kohlhammer

Nature Editorial (2023): Tools Such as ChatGPT Threaten Transparent Science; Here are Our Ground Rules for Their Use, Nature, 613, 612. »doi.org«

Otte, Ralf (2021): Maschinenbewusstsein. Campus

Selke, Stefan (2014): Lifelogging: Wie die digitale Selbstvermessung unsere Gesellschaft verändert. Econ

Spitzer, Manfred (2012): Digitale Demenz: Wie wir uns und unsere Kinder um den Verstand bringen. Droemer

Tegmark, Max (2018): Élet 3.0: Embernek lenni a mesterséges intelligencia korában. HVG Könyvek. Ford. Weiß Böbe – Garai Attila

Thompson, Clive (2019): Coders: The Making of a New Tribe and the Remaking of the World. Penguin

Thompson, Clive (2013): Smarter Than You Think: How Technology is Changing Our Minds for the Better. Penguin

Ward, Jacob (2022): The Loop: How Technology Is Creating a World Without Choices and How to Fight Back. Hachette

5. Meg lehet hekkelni az agyat?

Andersen, Richard (2021): Hirnimplantate: Die Intentionsmaschine. Spektrum Kompakt, Kontrolle und Verlust, Spektrum, 12

Drew, Liam (2017): Hirn in Hochform: Was die geistige Leistung stärkt. Spektrum der Wissenschaft, Gehirn & Geist Dossier 1701

—— (2022): Gehirn-Computer-Schnittstellen: Per Gedankenkraft zurück ins Leben, Spektrum der Wissenschaft, 5

Kawala-Sterniuk, Aleksandra – Browarska, Natalia – Al-Bakri, Amir – Pelc, Mariusz – Zygarlicki, Jaroslaw – Sidikova, Michaela – Martinek, Radek – Gorzelanczyk, Edward Jacek (2021): Summary of over Fifty Years with Brain-Computer Interfaces: A Review, Brain Sciences, 11 (1), 43.

Koch, Christof (2017): To Keep Up With AI, We’ll Need High-Tech Brains, Wall Street Journal, 10. 27.

Markus, Mario (2016): Das nackte Gehirn: Wie die Neurotechnik unser Leben revolutioniert. Theis

Schneider, Susan (2020): A mesterséges ember. Az MI és az elme jövője. Pallas Athéné. Ford. Unger Imola

Spektrum Kompakt (2019): Neuroprothesen: Wenn Mensch und Maschine verschmelzen, Spektrum

Steinmetz, Nicholas A. – Zatka-Haas, Peter – Carandini, Matteo – Harris, Kenneth D. (2019): Distributed Coding of Choice, Action and Engagement Across the Mouse Brain, Nature, 576, 266–273. »doi.org«

Vogt, Ragnar (2015): Invasive BCI: Neurochips, Prothesen, Exoskelett & Tiefe Hirnstimulation, »dasgehirn.info«, 05. 27.

Wang, Yang – Liu, Shuangjie – Wang, Hao – Zhao, Yue – Zhang, Xiao-Dong (2022): Neuron Devices: Emerging Prospects in Neural Interfaces and Recognition, Microsystems & Nanoengineering, 8

Willett, Francis R. – Avansino, Donald T. – Hochberg, Leigh R. – Henderson, Jaimie M. – Shenoy, Krishna V. (2021): High-Performance Brain-To-Text Communication Via Handwriting, Nature, 593, 249–254.

6. Mennyire készültünk fel a digitális jövőre?

Bail, Chris (2021): Breaking the Social Media Prism: How to Make Our Platforms Less Polarizing. Princeton University Press

Bailey, Chris (2019): Hyperfocus: Wie man weniger arbeitet und mehr erreicht. Redline

Ball, James (2021): The System: Who Owns the Internet, and How It Owns Us. Bloomsbury

Busch, Volker (2022): Használd a fejed! Tisztánlátás, összpontosítás, kreativitás. Édesvíz. Ford. Balla Judit

Carroll, Lewis (2012): Sznark-vadászat. Magánkiadás. Ford. Jónai Zs. Balázs

Eyal, Nir (2019): Die Kunst, sich nicht ablenken zu lassen: Indistractable – Werden Sie unablenkbar. Redline

Gigerenzer, Gerd (2021): Klick: Wie wir in einer digitalen Welt die Kontrolle behalten und die richtigen Entscheidungen treffen. Bertelsmann

Harari, Yuval Noah (2016): Homo deus. A holnap rövid története. Animus. Ford. Torma Péter

Hari, Johann (2022): Tönkretett figyelem. 12 ok, amiért nem tudunk koncentrálni. Gabo. Ford. Kránicz Dorottya

Hattie, John (2017): Lernen sichtbar machen für Lehrpersonen. Schneider

Kozyreva, Anastasia – Wineburg, Sam – Hertwig, Ralph – Lewandowsky, Stephan (2022): Critical Ignoring as a Core Competence for Digital Citizens, Current Directions in Psychological Science, 32 (1). »doi.org«

Lanier, Jaron (2020): Miért töröld magad azonnal a közösségi oldalakról. Európa. Ford. Harasztos Ágnes

Nassehi, Armin (2019): Muster: Theorie der digitalen Gesellschaft. Beck

Newport, Cal (2019): Digitaler Minimalismus: Besser leben mit weniger Technologie. Redline

Pörksen, Bernhard – Schulz von Thun, Friedemann (2021): Die Kunst des Miteinander-Redens: Über den Dialog in Gesellschaft und Politik. Goldmann

Taylor, Astra (2018): Praise for the Book. In Frischman, Brett – Selinger, Evan (szerk.): Re-Engineering Humanity. Cambridge University Press

Ward, Jacob (2022): The Loop: How Technology Is Creating a World Without Choices and How to Fight Back. Hachette

Wilson, Edward O. (2009): Debate at the Harvard Museum of Natural History, Cambridge, Massachusetts, 9. 9. In Ratcliffe, Susan (szerk.) (2017): Oxford Essential Quotations. 4. Edition. Oxford University Press

A dőlt oldalszámmal jelölt előfordulások ábrán vagy táblázatban szerepelnek a könyvben.

Kedves Olvasó!
Köszönjük, hogy kínálatunkból választott olvasnivalót!
Újabb kiadványainkról, akcióinkról a typotex.hu
és afacebook.com/typotexkiado oldalakon értesülhet.

Typotex Kiadó
Alapította Votisky Zsuzsa, 1989
A kiadó az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók
és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja.

ISBN 978 963 493 347 2
ISSN 1417-6793

Felhasznált betűtípusok:
Noto Serif – SIL Open Font License
Open Sans – Apache License 2.0

www.interkonyv.hu