CSIZMADIA NORBERT
GEOVÍZIÓ

Válogatott tanulmányok
1. kötet

Budapest, 2023

CSIZMADIA NORBERT

GEOVÍZIÓ

Válogatott tanulmányok

1. kötet
Fenntarthatóság

Csizmadia Norbert / Geovízió – Válogatott tanulmányok. 1. kötet. Fenntarthatóság, 2023

Copyright © Csizmadia Norbert, 2023

Magyar e-book kiadás © Pallas Athéné Könyvkiadó Kft., Budapest, 2023

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve bármilyen internetes közlést, fénymásolást vagy az információrögzítés bármely formáját.

Nyomdai előkészítés: Kónya Anita (Copy & Consulting Kft.)

Borítóterv: Érsek-Csanádi Alexandra, Csizmadia Ármin

Borítófotó: Shutterstock, @Vo Thi Thao Lan

ISBN 978-963-573-200-5

Tartalomjegyzék

Előszó

Bevezetés

Egy Térkép, amely megváltoztatta a Világot

Hamisíthatatlan dimenziók

Terra Sapiens

A Víz az Élet

Az Emberiség új korszaka: az Antropocén

36 Hotspot

A Földrajz, a Világtörténelem és az Időjárás

Földünk kék zónái

A világ népessége: 8 milliárd fő

A földrajz hálózatai

A Tudás földrajza

A technológiai világrend 10 térképben

Az internet térképe

A „TED-univerzum” térképe

Hogyan gondolkodnak a Nobel-díjasok és a Michelin-csillagos séfek?

A produktív tudás és komplexitás

A digitális nomádok kora

A képzőművészet jövője

Korallok és városhálózatok

A globális városok versenye

Globális start-up városok

A Jövő városai

A felhőkarcolók világa

Irodalomjegyzék

A szerzőtől megjelent cikkek és tanulmányok

Illusztrációk jegyzéke

Név- és tárgymutató

Előszó

Csizmadia Norbert új könyve két kötetben adja közre a kitűnő fiatal magyar tudósnak az elmúlt három évben írott válogatott tanulmányait. E kettős kötet igazi könyvünnep, ritka szellemi élmény. Valóban lenyűgöző munka, amit alig lehet letenni. A tisztelt Olvasó olyan szellemi vérátömlesztésben részesül a mély és magas, múltban vizsgálódó és jövőt felrajzoló írások révén, ami magyar nyelven és a világnyelveken egyaránt ritka érték.

Csizmadia Norbert szellemi génállománya szerint geográfus, de mint igazi székely magyar, egyben a közösségek kutatója, társadalomtudós, felfedező, minden újra nyitott és kíváncsi ember, gazdasági stratéga, zenetudós és jövőkutató – de még lehetne sorolni kutatási témáit. Valójában a természet, a földrajz, az éghajlat, a nemzetek, régiók, megavárosok és kultúrák működésének lényegét kutatja. Igazi mémgyűjtő és mémgyártó, aki az adatóceánok sokmilliárd élő mémjeiből képes kihalászni azt a néhány száz összefüggést, ami kulcsot ad a múlt megértéséhez és a jövő megvédéséhez. Könyve – ahogy eddigi munkái is – ezért valójában mémszótár, modern enciklopédia. Aki rálel az Általa ajánlott kulcsokra, könnyedén és megbízhatóan eligazodik mai világunkban. Rendhagyó enciklopédia, mert nem csupán a múlt és jelen, hanem a jövő is benne van, igazi Tudástár.

Csizmadia a nagy magyar felfedezők és nyelvészek rokona, Kőrösi Csoma Sándor kései testvére, aki a tibeti–angol szótár helyett/után megalkotja a fenntartható jövő szótárát. Stein Aurél, Vámbéry Ármin, Baktay Ervin és a többi nagy felfedezőnk, geográfusunk utódja, akik új világokat fedeztek fel, felfedezéseiket szavakkal és térképekkel leírták, majd az emberiség közös kincsévé tették.

Szerzőnk másik rokonsága távolabbinak tűnhet, de ugyanolyan szoros a kötelék, mint a geográfus felfedezők családjával. A marslakók rokona, akik a 20. századot igazából megalkották, Neumann János, Szilárd Leó, Kármán Tódor, Wigner Jenő, Teller Ede és a többiek szellemi családjához tartozik. Ahogy Szent-Györgyi Alberttel, Gábor Dénessel, Erdős Pállal, Rényi Alfréddel, Barabási Albert-Lászlóval is rokonítja a kreativitása, a kíváncsisága és az új világok alkotása. De bármilyen furcsa is, Liszt Ferenc, Bartók Béla, Ligeti György vagy Szabolcsi Bence szellemi családjának is része, mert minden sorát, könyvének összes lapját átjárja a zene, a ritmus és a dallam. Ez a földrajz, az éghajlat, a történelem és a civilizáció zenéje – várjuk tehát A zene földrajza című könyvét, mert már halljuk a földrajz zenéjét mostani kettős kötetében.

Szerzőnk az emberi történelem kulcsát a földrajzban látja. Nyelve szavakból és képekből, térképekből és ábrákból áll. A kettős könyv kettős nyelve fúziós nyelv, kiválóan alkalmas a lényeg megragadására és bemutatására. Csizmadia mesterkulcsának fő összetevői az egyesülések (fúziók), az összekötődések (konnektivitás), a hálózatok, az áramlások, az adatok, az új technológiai forradalom eszközei és ezek térbeli kölcsönhatásai. Az emberi civilizáció mára olyan mértékben alakítja át az éghajlat, földrajz és természet világát, amit Csizmadia fenntarthatatlannak tart, ezért kettős kötete valójában vészkiáltás az emberiség számára, és kiáltvány egy fenntartható világ megteremtésére.

Szerzőnk témája a mi világunk, benne a Föld 4,2 milliárd éves geotörténete, az embert körülvevő természeti környezet változása előbb az ember nélkül, majd az emberiség romboló és építő munkájának következtében fenntarthatatlanná váló mai világunk. Csizmadia azonban optimista ember, az általam megismert legbizakodóbb tudós, aki könyvében a siker kulcsát is átnyújtja a közösségek, városok, régiók és nemzetek számára. Az egyéni és közösségi siker kulcsa éppen az – állítja szerzőnk –, ami Földünket is megmentheti, és ami az emberi civilizációt is egy fenntartható működés felé fordíthatja. Ez a hagyomány és modernség okos vegyítése, a múlt értékeinek és a jövő lehetőségeinek a társítása.

A jövő városainak bemutatása, a mai sikeres nemzetállamok elemzése és az új zöld növekedés felrajzolása valóban adhat bizakodásra okot, mert ha az lesz sikeres, aki megóvja a Földet és a civilizációt, akkor ez egy új, modern evolúció/revolúció, egyben a Teremtő teremtéseinek megőrzése is.

Szerzőnk egyénisége és munkája egyszerre forradalmian új és mélyen konzervatív, ahogy egyszerre lát térképeket, olvas szövegeket és hall zenéket. Egy pillanatra sem csodálkozhatunk ezek után, hogy Csizmadia Norbert a jövő civilizációjának terét Eurázsia felemelkedésében, valójában újraegyesülésében látja. A Kárpát-medencében feltalált és megtalált jin-jang szimbólum ázsiai jelkép, és ez a gondolkodás és életfilozófia szövi át szerzőnk művét. Állandó kettősségek és ezek kölcsönhatásai, az egyidejű egyensúlyra és növekedésre épülő fenntartható világ célja és a hozzá vezető út az, amit szerzőnk a nemzetek és az emberiség jövőképeként és stratégiájaként tanácsol nekünk.

Egyszerre modern, sőt posztmodern, valamint mélyen hagyományos és konzervatív üzenet ez. Egy nyugati tudós és egy keleti gondolkodó összefűződő életműve alakul a szemünk előtt, akinek új kettős kötete egyszerre lebilincselően izgalmas olvasmány, okos enciklopédia és felhívás a fenntarthatósági mozgalomhoz való csatlakozásra.

Szerzőnk a marslakók rokona, de egyben már az egyik új naplakó is, aki a káldeus papok nyomán újra felfedezte a történelem 36 éves szakaszait, valamint az ezekből építkező 252–504 éves ciklusokat. Korszakunkat a Nap új korszakának látja, ami a városok, megavárosok, nemzetállamok, régiók és a legnagyobb központ, Eurázsia megerősödését hozza el, immár fenntartható módon.

Olvassuk hát a művet, és csatlakozzunk a fenntarthatóság mozgalmához!

Matolcsy György
a Magyar Nemzeti Bank elnöke

Bevezetés

A földrajz visszatér

Ahhoz, hogy megértsük a körülöttünk zajló eseményeket, a földrajzhoz kell fordulnunk. A földrajz többet jelent annál, mint hogy helyeket memorizálunk a térképen. A földrajzi összefüggések tanulmányozásával megérthetjük világunk működését, ezáltal a földrajz a világ megismerésének fontos eszköze is. Ha tudunk olvasni a térképeinken, akkor megérthetjük az egyik legszebb és legérdekesebb vizuális nyelvet. Gyerekkorom óta rajongok a térképekért, és szerencsésnek tartom magam, hogy földrajzzal foglalkozom. Személyes szakmai küldetésemnek és legfontosabb feladatomnak azt tartom, hogy a térképeink segítségével láthatóvá tegyem világunk rejtett összefüggéseit.

Ebben a könyvben az elmúlt három évben – hazai és nemzetközi újságokban, illetve internetes platformokon – megjelent cikkeim és tanulmányaim válogatott, szerkesztett verzióját fogtam csokorba. A kétkötetes gyűjteményben a fenntarthatóság és természeti környezet, technológia és társadalmi kihívások, gazdaság és geopolitika, városok és fenntarthatóság, Eurázsia és új gazdasági fejlődési tengelyek témakörei mentén kaptak helyet a gondolatok.

Mit is jelent a „geovízió”? A földrajz folyamatosan körbevesz bennünket, és jelen van velünk állandóan, hiszen földrajzi környezetben élünk a „mikrokozmoszunktól a makrouniverzumig”, mégis sokszor hajlamosak vagyunk elfelejteni ezt, vagy nem is foglalkozunk vele. Mint tudományterület pedig a globalizáció kezdete óta, vagyis az 1980-as évektől folyamatosan háttérbe szorul. Napjainkban több tényező külön-külön és együttesen kifejtett hatására „a földrajz visszatér”, vagyis felértékelődik, egyre fontosabb jelentőséggel bír. Gondoljunk csak a geopolitikai kihívásokra: a pandémiára, egy új világrend földrajzi átrendeződésére, az energiaválságra, a klímaváltozására, vagy a fenntarthatósági kérdésekre!

Korszakunk három jelszavának a konnektivitást (összekapcsoltság), a fenntarthatóságot és a komplexitást tartom, melyeket egy születőfélben lévő eurázsiai világrendbe helyeztem. A Geovízió két kötetének címe ezért Fenntarthatóság, illetve Eurázsia. Ha pedig a jelszavakat párosítjuk a két fő témakörrel, akkor beszélhetünk az összekapcsolt Eurázsiáról, fenntartható komplexitásról, vagy épp a fenntartható összekapcsoltságról és egy komplex Eurázsia megvalósulásának módjairól térben és időben – számomra ezt jelenti a Geovízió! A világunkról és erről a fenntartható eurázsiai világrendről több mint száz térkép segítségével tájékozódhatunk ebben a két kötetben.

Számos könyvesboltban jártam az elmúlt években a világ sok részén, és hónapról hónapra figyeltem a legfontosabb repülőtereken található könyvesboltok bestseller könyveit, amelyek valamilyen módon kapcsolódnak a földrajzhoz és a térképekhez. Aztán körvonalazódott bennem, hogy azokat a könyveket, amelyek geopolitikával foglalkoznak, általában olyan gondolkodók írták, akik politikatudománnyal, vagy épp nemzetközi kapcsolatokkal foglalkoztak. De hogyan néznek ki ugyanazok a problémák egy „földrajzos” szemszögéből? Egyre jobban érdekelt tehát, hogy mit is jelent ez az új összekapcsoltságra épülő eurázsiai világrend, mit is jelent az, hogy egy ötszáz éves atlanti korszakot egy új eurázsiai vált fel? Mindig is szerettem kifordítani a térképeket, feje tetejére állítani a megszokottat, új látószögbe helyezni ugyanazt a kérdést. Mi történik, ha megfordítjuk, vagy épp kifordítjuk a térképeinket, megláthatjuk-e segítségükkel a láthatatlant?

Ez a kétkötetes válogatás könyv tehát egy geográfus szemével keresi a választ olyan kérdésekre, mint hogy valóban kelet felé mozog-e Földünk gazdasági gravitációs erőközpontja, vagy inkább visszatér Ázsiába és tart nyugat felé, ahonnan elindult? Hol találhatóak ma a leginnovatívabb országok, és miért rendeződnek egy tengelybe? Mit jelent a KIDSzingchi-tengely, és miért fontosak a délkelet-ázsiai globális csomópontok, hub városok? Miért fontos a földrajzi egyensúly? Mit tanulhatunk Neumann Jánostól, aki azt mondta, hogy a mesterséges időjárás lesz korszakunk kihívása, és hogyan változik Földünk képe a globális éghajlatváltozás alapján? Mikor volt hasonló klíma a Földünkön, és milyen gazdaságtörténeti folyamatok zajlottak ekkor? Miért fontos megfogadnunk David Attenborough tanácsait, és hol találjuk bolygónk legfontosabb 36 akupunktúrás pontját?

Ha a földrajz a történelem kulcsa, akkor az időjárás a földrajz és a történelem kulcsa is egyben? Mit jelent egy átfogó, fenntartható eurázsiai világrend, és miért életközpontú? Hol vannak a hosszú, boldog élet központjai, és van-e hozzá recept? Hogyan formálta az emberiség a bolygónkat, és mit jelent az, hogy egy új földtörténeti korszakban, az antropocén korban élünk? Miért hasonlít a globális városaink növekedése a korallok növekedéséhez? Igaza volt Kolumbusznak, hogy nyugat felé indult elérni a Keletet? Hogyan gondolkodnak a Nobel-díjas tudósok és hogyan a Michelin-csillagos séfek? Mit jelent a technológiavezérelt művészet? Hogy néznek ki a térképeink, ha ugyanarról szólnak, mégis teljesen másként ábrázoljuk őket? Miért fontos a földrajzon keresztül megérteni a világunkat? Többek között ezekre a kérdésekre ad választ ez a könyv.

A bevezető végén pedig szeretnék hálás köszönetet mondani Matolcsy Györgynek, a Magyar Nemzeti Bank elnökének, aki mindig inspirál, és akinek a biztatására készítettem el ezt a kétkötetes könyvet. Köszönöm Cseh Katinkának, a Pallas Athéné Könyvkiadó vezetőjének, hogy befogadta és gondozta a kéziratot. Köszönettel tartozom Dóra Szilviának és a kiadó munkatársainak, Lévay Paulának, Gáspár Katának, ezenfelül az olvasószerkesztőknek és lektoroknak, Laczkó Krisztinának és Vladár Zsuzsának, hogy végleges formájába varázsolták a köteteket. Köszönöm Bábosik Máriának, hogy alapos szerkesztői szemmel tette olvashatóvá a tanulmányokat. Mogyorósi Alexandrának köszönöm a források és szakirodalmak összefésülésében nyújtott szakmai segítségét. Köszönöm Érsek-Csanádi Alexandrának és Csizmadia Árminnak az ábrák, térképek és vizualizáció megalkotását, valamint Kónya Anitának, hogy grafikai munkájával olyanná varázsolta a könyvem, amilyennek megálmodtam. Köszönöm feleségemnek, Virágnak a családi tűzhely melegét és gyermekeimnek, Árminnak, Boninak, Szaffinak és Hunornak a folyamatos tanulást és inspirációt.

Jó olvasást, élményekkel teli felfedezést kívánva:

Csizmadia Norbert

FENNTARTHATÓSÁG

Egy Térkép,
amely megváltoztatta
a Világot

Olaszország, Toszkána, Pienza. 1474-ben járunk, a reneszánsz időszakában. Itt élt egy sokoldalú felfedező, egy tudós, egy zseni, egy bátor innovátor. Mert Paolo Toscanellit valóban érdekelték a térképek és a világ megismerése. Sőt gyűjtötte a különleges térképeket. Toscanelli jó barátságban volt Kolumbusszal, és ő volt az, aki odaadta a felfedezőnek azt a térképet, amely megváltoztatta a világot, és évszázadokra átalakította a történelem menetét. Toscanelli ugyanis tudta, hogy a Föld gömbölyű! „A Föld gömbölyű” – ez az a mondat, amiért 130 évvel később Giordano Brunót elevenen elégették a máglyán. Toscanelli tudatában volt annak, hogy barátja egy hosszú és nagy utazásra készül, és azt mondta neki, hogy tud egy sokkal rövidebb utat: Nem kell megkerülnie Afrikát! Induljon el nyugat felé, hogy megérkezzen Indiába.

A történet innen már ismerős. Kolumbusz elindul nyugat felé, hogy felfedezze a mesés Keletet. Felfedezett egy új kontinenst, elindult a nagy földrajzi felfedezések kora, és egy hosszú távú, 500 évig tartó új atlanti világkorszak vette kezdetét. És persze Toscanelli csak egy dologban tévedett: feleakkorának gondolta a Föld kerületét, mint amekkora valójában.

Ebből a példából is láthatjuk, hogy a térképek mennyire fontosak. A térképek ugyanis képet adnak a világról annak megismeréséhez. Egy olyan képet, amelynek alapján el tudjuk képzelni a helyek és a dolgok egymáshoz való viszonyát. Ez ad számunkra stabilitást és biztonságot a világban való eligazodáshoz. Tehát azt is mondtatjuk, hogy a térképek eszközök a kezünkben, a cselekvés eszközei… És természetesen régóta azok.

Toscanelli térképe, 1474

A Csendes-óceán szigetvilága: Polinézia. Valahol a világtérkép két szélén eldugva helyezkedik el, és nagyjából ezer szigetből áll. Ez a Húsvét-sziget, Új-Zéland és a Hawaii-szigetek közötti terület éppen akkora, mintha Madridból Rió De Janeiróba, majd Zambiába és vissza repülnénk. Ebben az ezer szigetből álló szigetcsoportban a Kr. u. 7. században a polinéz hajósok kézzel készített, különleges térképpel fedezték fel az egész szigetvilágot. A polinéz hajósok ugyanis ismerték a csillagok állását, ismerték a tengeráramlatokat, figyelték a madarak vonulási útvonalait, és minden egyes újonnan felfedezett szigetet egy-egy újabb kagylóval jelöltek. Ezt a tudást és ezt a térképet adták át egymásnak generációkon keresztül, és 200 év alatt felfedezték az általuk ismert egész világot.

Természetesen mára már a térképekhez is más a viszonyunk. Sőt el sem indulunk a térképeink nélkül, amelyeket ma így jellemezhetünk: biztonság, automatizmus, időtávolság, gyorsabb útvonal és újratervezés.

A világ 21. századi politikai világtérképe – Európa középponttal (fent) és Ázsia perspektívájából (lent)

Városok éjszakai világtérképe

Ha azonban ezekből a mindennapokban használt térképekből „kizoomolunk”, akkor egy rendkívül izgalmas világ tárul elénk. Azt az izgalmas világot, amely a Földünk képét, a Földünk rajzát jelenti, legjobban a térképek segítségével érthetjük meg.

Megmutatunk egy olyan térképet, amelyet mindannyian ismerünk. Ez Földünk politikai világtérképe. Nagyjából 200 ország, 3 óceán, 5 kontinens és 6 szín, hogy az egyes országokat meg tudjuk különböztetni egymástól. És az az érdekes ezen a világtérképen, hogy a közepén Európa található! A térképek azért is izgalmasak számunkra, mert ha más nézőpontból közelítünk, akkor teljesen más képet kapunk. Ugyanaz a világtérkép, csak egy másik megvilágításban. Hogyan is néz ki a világtérképünk, ha nem Európát, hanem például Ázsiát és a Csendes-óceánt helyezzük a középpontba?

És mit mutat az a világtérkép, amelyen nem országokat, hanem városokat jelenítünk meg? Ez a térkép városok elhelyezkedését mutatja a „Földünk éjszaka” projekt keretében.

Dinamikus térképek korában élünk egy dinamikus világban. És ennek a dinamikus korszaknak az az egyik érdekessége, hogy a térképeink nem statikusak többé, hanem elkezdenek mozogni. Például az a térkép, amely bolygónk bruttó biológiai termelékenységi kibocsájtását ábrázolja, azaz azt mutatja meg, hogyan lélegzik a Földünk január és december között.

Mert minden egyes térkép „szemüvegként” működik: Ezen a „szemüvegen” keresztül nézzük a világot. De mára, mivel világunk sokkal összetettebb, sokkal bonyolultabb lett, egyre több „szemüvegre” van szükségünk, hogy megértsük az összefüggéseket, a világ gazdasági tendenciáit, a világpolitikai és geopolitikai folyamatokat. Úgy vélem, hogy ennek a megértésnek az eszköze, sőt nyelve a térkép. A 21. század egyik legfontosabb, de számomra legkülönlegesebb vizuális nyelvét a térképek jelentik. Gyerekkorom óta rajongok a térképekért. Szerencsésnek mondhatom magam, hogy földrajzzal foglalkozhatom, és a legfontosabb feladatom az, hogy a térképeink segítségével láthatóvá tegyük világunk rejtett összefüggéseit.

A szerző TEDx előadása, 2020

Ma a fúziók és a hálózatok világában élünk, ahol a két legfontosabb „password” az összekapcsoltság és a komplexitás. Fúziók és hálózatok. Fúziókat természetesen találunk az építészetben, a divatban, a gasztronómiában. A gasztronómiában például akkor, amikor azt mondjuk, hogy a keleti ízek találkoznak a nyugatival. Vagy fúziókkal találkozhatunk a zenében is. És természetesen ezek az új fúziós térképek, hálózati térképek, kapcsolati térképek nem feltétlenül csak földrajzi helyeket, hanem például zenei irányzatokat is mutatnak. Nézzük meg például a világ zenei térképének, zenei földrajzának területi és hálózati összekapcsoltságát: triphop és hiphop, tangó és elektronika, népzene és világzene. Fúziós világzenei műfajok a mali bluestól az ethio-jazzen át a thai funkig: csupa-csupa új, izgalmas műfaj született a fúziók és a zenei stílusok segítségével.

De ugyanezt a fúziós és összekapcsoltsági térképet kapjuk, hogyha a 21. század legfontosabb geopolitikai programját ábrázoljuk a térképen. Ez az Egy Övezet Egy Út kezdeményezés vagy másképpen az Új Selyemút program, amelynek célja, hogy Ázsia legkeletibb részét összekapcsolja Európa legnyugatibb pontjával. A Selyemút lényege, hogy a fejlesztés tengelyét az óceánokról visszahelyezze a szárazföldre, megteremtve ezzel egy új világkorszakot: a hosszú távra építő eurázsiai korszakot, amely felváltja az ötszáz éves atlanti korszakot. A Selyemút, amely hálózatokról, kapcsolódásokról, infrastrukturális fejlesztésekről, logisztikai központokról, kikötőkről, tudományos, oktatási, kulturális, gazdasági és kereskedelmi együttműködésekről szól, és amely a legfontosabb kapcsolódási pontokat: a városokat és a hubokat köti össze. Mert a városok a 21. század új erőközpontjaivá váltak.

És ha megnézzük azt a világtérképet, amely a legfontosabb kapcsolódási pontokat mutatja, azt a világtérképet, amelyen a tengeri kereskedelmi útvonalak, a tenger alatti internetkábelek, infrastrukturális hálózatok, autópályák, vasúthálózatok, repülőgéphálózatok találhatók, és erre rátesszük a városok és a globális városok elhelyezkedését, akkor kapjuk meg azt a fúziós térképet, amelyet a 21. század geofúziós térképének nevezek. Geofúzió a helyek és a földrajz fúziója. A geofúzió egyaránt jelenti a geopolitika hálózatát és a hálózatok geopolitikáját is.

Egy új reneszánsz korban élünk, és akárcsak a reneszánsz korban: városok és városállamok, kereskedelmi folyosók és kereskedelmi útvonalak, technológiai robbanás és természetesen baktériumok, vírusok és járványok jelennek meg. S talán már nem is csodálkozunk azon, hogy ha a koronavírus-járvány globális terjedését kezdjük el térben vizsgálni, ugyanazt a térképet kapjuk, amelyet a geofúziós térképek mutatnak. Utazási mintákat, kapcsolatok és hálózatok sokaságát.

Egy térképpel kezdtem, amely megváltoztatta a világot, és egy térképpel szeretném zárni, amely megváltoztatta a 21. századot. Ha a 21. századból egy térképet kellene kiemelni, akkor az az internet térképe lenne. És ha a reneszánsz korszak a nagy földrajzi felfedezések időszakát hozta el, akkor az új reneszánsz korszak a 21. században a nagy technológiai felfedezések korszakát hozza el. Az internet térképe nem más, mint kapcsolatok és hálózatok, fúziók és csomópontok, összekapcsoltság és komplexitás összessége. Minden egyes csomópontban több millió térkép található. És az emberek által alkotott dolgok egyre jobban kezdenek hasonlítani a biológiára, a természetre és magára a technológiára. És ez a térkép egyre jobban kezd hasonlítani egy kozmikus hálózatra vagy az agy struktúrájának a hálózati térképére, és innen kezdve mindez már egy másik történet, amely túlmutat a földrajz határán is.

Tehát a térképek ismerete – ha összefoglaljuk – olyan, mint az írástudás. Ha tudjuk olvasni a térképeinket, ha tudunk olvasni a térképeink között, akkor tudunk írni és olvasni, és ezáltal megértjük a 21. század legszebb és legkülönlegesebb vizuális nyelvét.

Tanítsuk meg a gyerekeinket írni és olvasni, adjuk át nekik a tudást, ismerjük meg a világunkat a mozgatórugóival együtt, olvassunk a (tér)képekben, és örökítsük át azt a generációs tudást, amely évezredeken keresztül a térképek alapján tájékozódott!

Bárhol élsz, bárhol tanulsz, a földrajz igenis számít!

Rajzoljuk meg a 21. század megismerésének a térképét, és alakítsuk át cselekvéssé, hogy minél több jó történet szülessen jó helyen és jó időben, ebben a rendkívül izgalmas, új geofúziós világrendben!

Az Internet térképe

A Twitter földrajza (fent)

A Nap mágneses gravitációs mezője (lent)

Hamisíthatatlan
dimenziók

Hogyan viszonyul egymáshoz a rész és az egész, az ember által alkotott dolgok és a természet törvényei? Hogyan lesz a lokálisból globális? A hálózatok és a természet mintázatai három különleges térképen.

A Twitter földrajza

Eric Fischer különleges térképe a Twitter-bejegyzések és -megosztások földrajzi kiterjedését vizsgálta. Fischer öt hónapon keresztül (2011. március és október között) mintegy 13 millió 599 ezer Twitter-bejegyzés és -megosztás összekapcsolódását vizsgálta és ábrázolta a világtérképen.

Az egyes ívek „fényereje” arányos az adott helyen születő tweetek számával, amely egy másik helyen szólít meg valakit, 20 mérföldes négyzetekre osztva. Minél gyakrabban kommunikálnak a különböző városokban, földrajzi helyeken az emberek, annál világosabbá válnak az ívek. Azaz a térkép azt mutatja be, hogy a tweetek hogyan kapcsolódnak össze a földrajzi térben. A kommunikáció az óramutató járásával megegyező irányban halad a tweetet küldő személytől a címzettig. Például Los Angelestől New Yorkba kanyarognak, míg a másik New Yorktól indul Európa vagy éppen Los Angeles irányába. Szinte minden ív alatt van egy Twitter-bejegyzés, amely a globális kapcsolat körét hozza létre. A térkép 2020 novemberében készült, azonban ha azt nézzük, hogy a globális tér még jobban összekapcsolódott, mint tíz évvel ezelőtt, akkor ezek az adatok még szorosabb és összetettebb kapcsolatot mutatnának.

A Nap mágneses mezőjének konnektivitása

A NASA Solar Dynamics Observatory (SDO) tudósai számítógépes modelljeikkel 2018. augusztus 10-én képet készítettek a Nap mágneses mezőjéről, amely alakzata hasonlóságot mutat az előző térképpel. A Nap aktív középső részénél található világos aktív régió egyértelműen a mezővonalak koncentrációját mutatja. A mágnesesség vezérli a dinamikus tevékenységet a Nap felszíne közelében, ami azért is fontos, mert a fúziós energia is a Nap erejéből indul ki, mint ahogy azt Kína megalkotta a „mesterséges Nap” esetében.

A tengeráramlatok földrajza

Talán ismerik a történetet a 29 000 gumikacsáról, akik elindultak az óceánon egy véletlen balesetnek köszönhetően, hogy felfedezzék a globális szállítószalagot és a tengeráramlatok irányait. Azonban ha közelebből megnézzük az óceánok globális szállítószalagjának, a tengeráramlatoknak a részletesebb képét (a Golf-áramlat Európa időjárását is befolyásolja), akkor látjuk, hogy azok a természet törvényeként spirálként mozogva egy egészet alkotnak, és ez térképen ábrázolva olyan, mintha egy Van Gogh-festmény lenne.

A hologram különlegessége

A hologram elméletét Gábor Dénes már 1947-ben felfedezte (elméletével 16 évvel megelőzve a tudományt és a gyakorlatot), de csak 1963-ban tudta azt a lézertechnológia segítségével a gyakorlatban is megalkotni, amiért 1971-ben kapta meg a Nobel-díjat.

A hologram különlegessége, hogy a benne tárolt információsűrűség nagyságrendekkel meghaladja a hagyományos számítógép-memóriákban tárolható információ sűrűségét, ráadásul az információ is sokkal gyorsabban előhívható belőle. Ugyanakkor a hologramnak egy-egy kicsinyke részlete is tartalmazza a hologramon egyenletesen eloszlott teljes információt. A hétköznapi életben hologramokkal a biztonsági matricákon és azonosítókon találkozhatunk, hiszen azokat lehetetlen másolni! Ahogyan Gábor Dénes is fogalmazott: „A diffrakciós diagramot hologram-nak nevezem, mert »holos«-t, vagyis mindent tartalmaz”.

Miért is fontos mindez számunkra? Mert ahogyan a fenti térképek is mutatják, az ember alkotta dolgok és mintázataik tudatosan vagy tudat alatt mind a természet törvényeit és mintázatait követik! Ahogyan Kármán Tódor fogalmazta meg:

„A természettudomány azt írja le, hogy mi van, a technika pedig azt is megcsinálja, ami még nincs.”

A Golf-áramlat

Terra Sapiens

8 különleges térkép a bolygónkról

„Ki mondta, hogy nem tudod megváltoztatni a világot?”

A Föld Napjának jelmondata

A Föld napjának legfontosabb kihívása, hogy felhívja a figyelmet Földünk természeti környezetének megóvására. Az ötletet 1969-ben John McConnell vetette fel San Franciscóban egy UNESCO-konferencián, amely széles körű támogatásra talált. A Föld napját első ízben 1970. március 21-én tartották, ami a Föld északi féltekéjén a tavasz első napja, majd azóta minden évben április 22-én kerül megrendezésre. A Föld napjának eredményeként már az 1970-es évektől kezdve sok új szabályozás született a levegő és a vizek védelmére, új környezetvédő szervezetek alakultak, és több millió ember tért át ökológiailag érzékenyebb életvitelre, ami később 1990-től mozgalommá vált. A Föld napját 175 országban rendezik meg ezen a napon, Magyarország az elsők között, 1990-ben csatlakozott. A Föld napját 2009-től a Földanya nemzetközi napjának is nevezik.

Bolygótudatosság a tudomány és a művészet útján

A Globaïa olyan vizualizáció, amely az antropocén korszaknak és Földünk határainak a keretrendszerét jeleníti meg. „Bolygótudatosság a tudomány és a művészet útján”, amely jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy miként szemlélhetjük a bolygónkat, amelyen élünk. A Globaïa segít megváltoztatni a gondolkodásmódunkat: új módszerekkel mutatja be Földünk képét és a rá gyakorolt hatásunkat.

A kanadai antropológus, Félix Pharand-Deschênes 2009-ben hozta létre a Globaïa projektet, amely a globális és a Gaia szavakból áll össze. A Gaia-elmélet, vagy Gaia-hipotézis szerint a Föld összes élő és élettelen része szorosan összefüggő rendszert alkot, azaz tág határok közt képes fenntartani létezésének feltételeit. Azt vizsgálja, miképpen befolyásolja a bioszféra, azon belül az élővilág evolúciója az éghajlatot, az óceánok sókoncentrációját, a légkör oxigéntartalmát és egyéb, a Föld lakhatóságát befolyásoló környezeti változókat. A Gaia-elméletet James Lovelock fogalmazta meg, és Lynn Margulis dolgozta ki az 1970-es években. Az elmélet későbbi finomításai olyan újabb tudományterületeket alapoztak meg, mint a biogeokémia, a rendszerökológia és a geofiziológia.

A Globaïa az antropocén korszak fenntarthatósági kihívásaival foglalkozik, valamint jövőszcenáriókat rajzol fel speciális térképek formájában, egyszerre építve a múlt, a jelen és a jövő térképeire. Félix Pharand-Deschênes 2017-ben készített egy filmet Welcome to the Anthropocene (Üdvözöljük az antropocén korszakban!) címmel. A Globaïa térképeivel és videóival feltalálta a vizuális információk új stílusát, amelynek célja a környezeti és társadalmi kérdésekkel kapcsolatos tudományos adatok terjesztése. A földrajzi hiperobjektumok kibővített tér-idő skálával történő reprodukciója igazi kihívást jelent a hagyományos rendszerek számára.

„Sokféleképpen lehet feltérképezni a Földre gyakorolt ökológiai, természeti, társadalmi és globális hatásokat. Feltérképezhetjük a termő- és legelőföldeket, valamint az antropogén biomokat, de ezeknek a térképeknek az a célja, hogy új látásmód segítségével ábrázolják azokat a csatornákat, amelyeken keresztül az emberi cserék (közlekedés, energia, erőforrások, információk) zajlanak. A térképek kiemelik a természet és a technológia terjedését a Földön, és ezeknek a speciális térképeknek a célja az emberi tevékenység világra gyakorolt hatásainak kiemelése” – magyarázza a program lényegét Félix Pharand-Deschênes.

Tengeri útvonalak
és városok Eurázsiában

Földünk éjszaka
– a városi fényszennyezettség

Városi tüskék – a legnépesebb városok

Az 5 millió fős városok koncentrációja

Azon területek (pirossal), ahol megmaradt
a természetes, ősi vegetáció

Az óceánok talapzata (piros színnel)
a Csendes- és az Indiai-óceánon

A Föld északi jégtakarója
és a tajgaerdők kiterjedése

Eurázsia összekapcsoltsága – a légi
és tengeri közlekedés csomópontjai

Az antropocén egyenlet: A Nagy Történelem

A nagy történelem a Kozmosz, a Föld, az Élet és az Emberiség történetét meséli el, amint azok fejlődnek és kibontakoznak a tér, az idő és a kialakuló összetettség révén. A nagy történelem tulajdonképpen egy univerzális és transzkulturális gondolkodási keret.

Az antropocén egyenlet a földi rendszer változásának sebességét írja le az azt befolyásoló domináns külső és belső erők függvényében. A Föld-rendszer változását meghatározó külső erők a bolygó 4,6 milliárd éves fennállása alatt főként csillagászati és geofizikai jellegűek voltak. Az elmúlt hat évtizedben azonban az emberi beavatkozások kivételesen gyors változásokat idéztek elő a földi rendszerben. Ezt az új rendszert ezért egy olyan, antropocénnak nevezett egyenlettel írhatjuk le, amelyben a csillagászati és geofizikai külső erők szinte nullára redukálódnak, és megbecsülhető az emberi befolyás által előidézett változás mértéke.