Írta: Gary John Bishop

A mű eredeti címe: UNF*CK YOURSELF

Fordította: Béresi Csilla

Szerkesztők: Szaszkó Gabriella, Vajna Gyöngyi

Nyelvi korrektor: Nagy-Tóth Eszter

Műszaki szerkesztő: Daróczi Edit

© Gary John Bishop

© Béresi Csilla

© Maxim Könyvkiadó Kft.

A kiadvány a szerző engedélyével készült.

Borítóterv: Botos Tamás (vintezis creative studio)

ISBN 978 963 499 145 8 (epub), kiadói kód: MX-1442e

Kiadja: Maxim Könyvkiadó Kft.

Cím: 6728 Szeged, Kollégiumi út 11/H

Tel.: (62) 548-444, fax: (62) 548-443, e-mail: info@maxim.co.hu

Felelős kiadó: Puskás Norbert

Nyomda: Generál Nyomda Kft., felelős vezető: Hunya Ágnes

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítást, a mű bővített, illetve rövidített változata kiadásának jogát is. A kiadó írásbeli engedélye nélkül sem a teljes mű, sem annak része semmilyen formában – akár elektronikusan vagy mechanikusan, beleértve a fénymásolást és bármilyen adattárolást – nem sokszorosítható.

Ezt a könyvet három nővéremnek – Paulának, Elizabethnek és Sandrának – ajánlom, továbbá anyámnak, Agnesnek és apámnak, Patricknek. Együtt nőttünk fel, együtt sírtunk, együtt álltuk a sarat, és együtt harcoltunk. Nektek köszönhetem, hogy most az vagyok, aki.

Minden együttérzésem az elesetteké és megtaposottaké: az egyedülálló anyáké, a munkanélküli apáké, az álmodozóké, és azoké, akik többet szeretnének kihozni magukból. Egy vagyok veletek. Meglátjátok, meg tudjátok csinálni!

01

Kezdjünk neki…

„Az univerzum nyaklevese ez, hogy ráébredj a valódi lehetőségeidre, életre pofozd magad, és látványosan élni kezdj.”

1. FEJEZET

Érezted már úgy magad, mintha mókuskerékben pörögnél, de hiába taposnád ezerrel, semmire sem jutnál?

Mindeközben az állandó belső monológok és ítélkezés foglya maradtál, amely soha, egyetlen pillanatra sem hallgat el. Ez a hangocska azt hajtogatja, hogy lusta vagy buta vagy, nem vagy elég jó. Magad se veszed észre, mennyire hiszel ennek és mennyire letaglóz. A feszültség és a stressz leküzdésével telnek a napjaid. Megpróbálod élni az életed, de sűrűn rád tör a csüggedés. Tudva tudod, hogyha nem szállsz ki ebből az átkozott mókuskerékből, talán sohasem kapod meg az élettől, amit akarsz. Mondjuk, a boldogságot, ami után áhítozol, de a kitűzött testsúly vagy karrier is örökre vágyálom maradhat.

Ezeket az oldalakat azoknak ajánlom, akiknek fülében ott duruzsol az önsorsrontó monológ. Ott zsolozsmáz a kételyek és mentségek véget nem érő litániája, amely korlátozza és bemocskolja a hétköznapokat. Az univerzum nyaklevese ez, hogy ráébredj a valódi lehetőségeidre, életre pofozd magad, és látványosan élni kezdj.

Kezdjünk bele! Kétféle beszéd létezik: amit másokkal folytatunk és a belső beszéd. Talán te is azok közé tartozol, akik nem ismerik el, hogy beszélgetnek önmagukkal. Holott a legtöbbet bizony magaddal társalogsz. Ez a társalkodás a fejedben zajlik, amikor egyedül vagy.

Akár introvertált vagy, akár extrovertált, akár kreatív, akár gyakorlatias, rengeteg időt fordítasz erre a belső beszédre. Akkor sem hagyod abba, amikor tornázol, dolgozol, eszel, olvasol, írsz, sétálsz, SMS-ezel, sírsz, vitatkozol, tárgyalsz, tervezel, imádkozol, meditálsz, szerelmeskedsz (magaddal vagy másokkal). És igen, belső monológod még álmodban sem marad abba.

És ebben a pillanatban sem.

Ne aggódj, ez nem azt jelenti, hogy begolyóztál! Különben is, valamennyire mind bolondok vagyunk. Akárhogy van is, mind beszélünk magunkban. Nyugodj meg, köszöntelek a bolondok hajóján!

Kutatások tanúsítják, hogy naponta hozzávetőleg ötvenezer gondolat fut át az agyunkon. Jó részüket a legszívesebben letagadnád, de legalábbis igyekszel elhessegetni. Mivel ezek a gondolatok maguktól jönnek, alig van beleszólásunk a megjelenésükbe. Azonban azt befolyásolhatjuk, hogy mekkora jelentőséget tulajdonítunk nekik. Ezzel ugyanis utólag terheljük meg őket.

Az idegtudomány és a pszichológia újabban arra jutott, hogy a belső beszéded milyensége mélységesen kihat életed minőségére. Will Hart professzor, az Alabamai Egyetem munkatársa négy kísérletet folytatott. A kísérleti személyeket pozitív, semleges vagy negatív élménynek tette ki emlékezés vagy közvetlen tapasztalat formájában. Azt találta, hogy akik jelenbeliként írtak le egy semleges eseményt, kedvezőbb színben látták. Ugyanők a negatív eseményeket még sötétebb színben festették le. Más szóval, a nyelvezet, amellyel jellemzed a körülötted lezajló eseményeket, meghatározza, hogyan látod és éled át ezeket, vagy miként veszel részt bennük. Mindez drámaian kihat életed formálására, valamint arra, hogyan nézel szembe kisebb-nagyobb gondjaiddal.

A kapcsolat aközött, amit mondunk és érzünk évszázadok, ha nem éppen évezredek óta ismert. A filozófusok – Wittgenstein, Heidegger vagy Gadamer – közül sokan felismerték a nyelv kiemelt jelentőségét életünkben. „Az összhangról gondolat és valóság között a nyelvtan gondoskodik” – vélte Wittgenstein.

A jó hír az, hogy a kutatások bizonyítékai szerint a pozitív belső beszéd sok egyéb mellett drámaian javít a hangulaton, növeli az önbizalmat és a teljesítményt. Valójában ez a sikeres, boldog élet titka – legalábbis ezt mutatják Hart professzor kísérletei.

A rossz hír viszont, hogy ennek az ellenkezője is igaz: a negatív belső beszéd nem csupán a kedvünket rontja le, de a magatehetetlenség érzetét is kelti bennünk. Felnagyítja a nehézségeket, vagy épp újakat teremt melléjük. A belső beszéd tehát felmérhetetlen károkat okozhat.

Mindent egybevetve egyvalami világos: noha könyvem leszögezi, hogy a megfelelő nyelv jobbá teszi az életet, ettől még egy szóval sem javaslom, hogy térj át hirtelen a pozitív gondolkodásra, vagy mondogass személyre szabott megerősítő kijelentéseket.

Ezeket a témákat egyesek az unalomig ismétlik, de én nem állok be a sorba.

Nem kérlek meg, hogy ismételgesd: „Tigris vagyok”, hátha ezzel kiszabadítod a benned lakozó őserőt. Először is, mert nem vagy tigris, és hát másodszor sem vagy az. Egyeseknek talán ez be is jön, azonban én túlságosan skót vagyok a dologhoz. Ha engem ezzel etetnének, úgy érezném, mintha egy vödör juharszirupot igyekeznének lenyomni a torkomon, benne a tavalyi szaloncukrokkal. Kösz! Amúgy pedig nem is kösz.

Pozitív gondolkodású embertársaimmal ezennel közlöm tehát, hogy nem egy tálból cseresznyézünk. Ez a könyv olyan hiteles segítséget kíván nyújtani, amit te is elfogadhatónak érzel, és aminek révén kibontakoztathatod valódi képességeidet.

MI A KÜLÖNBSÉG SIKER ÉS KUDARC KÖZÖTT?

„Amennyiben az emberi érzelmek jobbára gondolatainkból származnak, mindenki jelentősen uralhatja érzelmeit gondolatai befolyásolásával – azaz a belső monológ, belső beszéd megváltoztatásával, amely létrehozza magát az érzelmi állapotot.”

Az idézet Albert Ellistől, a modern lélektan egyik előfutárától származik. Ellis felismerte, hogy ahogyan tapasztalatainkról beszélünk és gondolkodunk, az módosítja a velük kapcsolatos érzelmeinket. Más szóval gondolataink és érzéseink édestestvérek.

Ellis azt is észrevette, hogy időnként teljesen irracionálisan gondolkodunk.

Gondold csak végig, hányszor mondtad magadnak: „Olyan buta vagyok”, „Mindent összezavarok”, „Vége az életemnek”, vagy egy eseményről szólva: „Ennél rosszabb nem történt még velem egész életemben”.

Emeld fel a mancsod, ha előfordult már, hogy túlreagáltál valamit, amiről utólag kiderült, hogy jelentéktelen apróság! Oké, tedd le gyorsan a kezed, sokan bámulnak, hogy mi a fenét csinálsz. Visszatekintve látni fogod, hogy mielőtt „beparáztál”, a kisördög súgott valamit a füledbe. Ezzel vége is lett a lelki békédnek.

Megesik, hogy nem beszélünk, vagy cselekszünk észszerűen, és ez nem is nagyon izgat minket. Ráadásul fel se nagyon mérjük, milyen érzelmi fertőben hagy bennünket akár a legenyhébb negatív belső beszéd.

Nem kell okvetlenül valami látványosra gondolnod, a hatás akkor sem marad el. Mondjunk, dolgozol valamin, és közben azt mondod magadnak: „Hű, ez tök meredek! Mi lesz, ha nem tudom időben befejezni?” Netán azért aggódsz és készülsz ki, hogy mit „kutyultál össze”. Máskor a negatív belső beszéd haragot, szomorúságot, csalódást közvetít, ami látszólag ezzel össze nem függő helyzetekben is a felszínre tör.

Ez a fajta belső beszéd fikarcnyit sem könnyíti meg az életet. Minél inkább bebeszéled magadnak, mennyire nehéz valami, csak annál nehezebb lesz. Sajnos, mivel hozzászoktunk belső beszédünk nem szűnő szidalmaihoz, gyakran észre sem vesszük, mennyire megnyomják minden pillanatban a negatív gondolatok hangulatunkat és viselkedésünket, amely minden rációt felboríthat.

Vedd sorra például, mit utálsz legjobban a háztartásvezetésben! Ezzel könnyedén rosszabb lehet az egész, mint valójában. Gyakran halogatjuk a mosott ruha összehajtogatását vagy a mosogatógép kipakolását, holott pillanatok alatt elkészülünk velük. Amikor azután túl sok gyűlik össze belőlük, könnyen összekeverjük őket a nagyobb bajainkkal, és egyszeriben elviselhetetlenül terhesnek érezzük az életet.

Miért „állunk ellent” bizonyos dolgoknak? Belső beszédünk rendszerint valamiféle meggyökeresedett negatív véleményen alapul. Nézz körül, mit érzel „nyomasztónak” a saját életedben, és megérted, mire gondolok! Belső beszéded blokkolta érzelmi világodat.

MIKÉNT VÁLTOZTATJA MEG A NYELV AZ ÉLETÜNKET?

Beszédmódunk nem csak az adott pillanatra hat ki. Beleivódik a tudatalattinkba, vérünkké válik, hosszú távon is megváltoztatja gondolatainkat és viselkedésünket.

Nem elhanyagolható emellett az azonnali hatás, amely elködösíti érzékelésünket és viselkedésünket még abban a pillanatban. Csak a saját kockázatodra hagyhatod ezeket figyelmen kívül. Ha még ennél is rosszabbat akarsz tenni saját magaddal, akkor tagad le, hogy egyáltalán létezik ilyesmi.

Az élet „igazságtalanságait” felhánytorgatva ott is sérelmeket keresünk, ahol nincsenek. A kutatások arról vallanak, hogy ilyenkor az ember kevesebb munkát öl az aktuális feladatba, hiszen eleve lemondott arról, hogy jól oldja meg. Rövidesen a kellemetlenségek sem maradnak el.

Ezzel szemben, ha valaki eleve sikerre számít, nem csupán agyondolgozza magát a cél érdekében, de energikusabbá is válik. Tegyük mindjárt hozzá, nem elég hinni a sikerben. Enélkül is el lehet érni nagy dolgokat, noha ez esetben rázósabb lesz a sikerhez vezető út.

Ha attól tartasz, hogy nincs benned ennyi hit, OLVASS TOVÁBB!

Marcus Aurelius, a sztoikus filozófusból lett római császár mondta: „Íme, egy aranyszabály, amit tarts szem előtt a jövőben. Ha valaki el akar keseríteni, ne így felelj: »Ez bizony balszerencse«, hanem így: »A szerencse fia, aki ezt derekasan elviseli.«”

Kizárólag tőlünk függ, hogyan gondolkodunk és beszélünk a gondjainkról. Lehetnek bosszantó momentumok, de a továbblépés eszközei is. Visszafoghatnak, de előre is lendíthetnek bennünket.

A sztoikus filozófusok, amilyen Marcus Aurelius is volt, úgy tartották, hogy a külső események semmiféle befolyással nincsenek ránk. Magunk alkotjuk meg önnön valóságunkat. Minden fejben dől el.

„Ne érezd magad sértettnek, és a sérelem eltűnik.”

Gondolkodj el ezen a kijelentésen!

Mennyire vagy hajlandó elismerni, hogy életedet nem a körülmények hatalma sújtja, hanem belső beszéded a fő kerékkötő? Hogy amit lehetőségeidről, vagy azok hiányáról gondolsz, azt jobban meghatározza a tudatalattid, mint a valóság?

Megeshet, hogy hiába minden erőfeszítés, nem jutsz egyről a kettőre.

Néha siker és kudarc, boldogság és elkeseredés váltogatja egymást. Előfordul, hogy a körülményeid nem változnak, vagy éppenséggel megrekednek egy adott állapotban. Mi lesz, ha a cél, amiért keményen dolgozol egyszerűen elérhetetlen, de meggyőződésed, hogy csak ez tehet boldoggá, jobbá vagy magabiztosabbá? Mi van akkor? De ha egyszer el is éred, hogyan bírod ki addig?

Ez a könyv elvárja, hogy választ találj a kérdésre, nem a külvilágban, hanem önmagadban. Nem is kell keresned, hiszen te magad vagy a válasz. Sokszor elmondom pácienseimnek, hogy ne várjanak a felmentő seregre, mert bennük van a megoldás. Az életük csak arra vár, hogy ők maguk lépjenek előtérbe.

GYÚRD ÁT AZ AGYAD! – SZAVANKÉNT

A tudatalatti emlegetése nem pszichoblabla.

A tudósok kimutatták, hogy gondolataink képesek megváltoztatni agyunk fizikai szerkezetét. Ez a jelenség, a neuroplaszticitás forradalmasította az emberi elmére vonatkozó elképzeléseinket.

Ahogy telnek éveink, és mi újabb dolgokat tanulunk és tapasztalunk meg, az agyunkban folyamatosan átrendeződnek a gondolkodásunkat és viselkedésünket szabályozó idegpályák. Az a legjobb az egészben, hogy gondolataink irányításával mi magunk tudatosan módosíthatjuk e pályák huzalozását. Gondolatainkat legkönnyebben tudatos, célirányos belső beszéddel alakíthatjuk. Azzal a fajta beszéddel, amely a lényegig hatolva életünket is átformálhatja.

Ahogyan ismétlődő cselekvéseink gépies szokássá szilárdulnak, úgy az erős, önérvényesítő nyelv is bizonyos idő múltával tartósan befolyásolhatja az életet. Nem csupán arról van szó, hogy boldog gondolataink legyenek (hagyjuk egyelőre a szaloncukrot!), a dolog az agy biológiáját is érinti.

Gondolataink terelgetése érzelmeinket is meghatározza. Gondolataink formálásához tegyük kitartóan tudatossá szavainkat és nyelvhasználatunkat. Mindez azon is múlik, mennyire toleráljuk jelen lelkiállapotunkat, és mennyire vagyunk hajlandók megváltoztatni.

Az egész azzal kezdődik, hogy tudatosan kerüljük az ártalmas nyelvhasználatot. A megfelelően megválasztott, józan beszéd a szó szoros értelmében megmásítja a világgal való kapcsolatunkat és látásmódunkat. Nyilván sokat hallottál arról, hogy „mi magunk alkotjuk meg a világunkat”. Nos, ez nem csupán lehetséges, de millióknak sikerül is embertársaink közül. És nem csupán megalkották, de hozzá igazodtak, és együtt is éltek vele.