Daniel J. Siegel

Agymenés

A kamaszelme
viharos változásai

részlet

Budapest, 2023

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:
Daniel J. Siegel, M. D.: Brainstorm.
Jeremy P. Tarcher/Penguin
Published by the Penguin Group

Copyright © Daniel J. Siegel, M. D., 2011
Illustration copyright © Leah Pearlman, 2013
All rights reserved.

Hungarian translation © Kőszeghy Anna, 2017
Hungarian edition © Jaffa Kiadó, 2017, 2023
Minden jog fenntartva

Fordította Kőszeghy Anna
Borítóterv Gáti Dzsu, Relatív
Szerkesztő Csengery Kristóf, Szarka Károly
Felelős szerkesztő Schultz Judit
Felelős kiadó Rados Richárd

ISBN 978 963 475 777 1
ISSN 2498-7379

Jaffa Kiadó • www.jaffa.hu

Elektronikus változat
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu
Készítette Ambrose Montanus

Madeleine-nek és Alexandernek, amiért
felnyitották a szememet a kamaszkor lényegére.

Caroline-nak, amiért megértő társamul
szegődött ezen a nehéz, csodákkal határolt úton.

És édesanyámnak, amiért örökifjú maradt,
és mindannyiunkat megihletett.

Tartalomjegyzék

1. rész: A kamaszkor lényege

A kamaszkor előnyei és kihívásai

Megőrizni a kamasz elme erejét és célját felnőttkorban is

Kifordított kamaszkor

Kockázat és jutalom

Eltávolodás

A pubertáskor, a szexualitás és a kamaszkor idejének megváltozása

Stressz és szorongás a hosszú kamaszkorban

Kamaszkori átmenetek és kapcsolataink fókuszpontjai

1. Elmelátás-melléklet: A belső tenger megpillantása és formálása

Az elmelátás-térképek három fő fajtája

A belső tenger mélyére látni

Az anyagi világ testi látása és a belső világ elmelátása

Empátia

Integráció

Ha hiányzik az integráció: káosz vagy merevség

Az elmelátás fejleszti az elmét, az agyat és a kapcsolatainkat

2. rész: Az agyad

A dopamin, a döntések és a jutalom iránti hajtóerő

A család, a barátok és a hülyéskedés

A kamaszkor célja

Döntések

A tiltás nem segít: A pozitívumok támogatásának ereje

Agyunk integrálása

Agyunk kéznél lévő modellje

A kamaszkor mint a kreatív felfedezés kapuja

A generációk közötti párbeszéd megteremtése

Sérülékenység és lehetőség

Az átrendeződés, és amikor felforr az agyvizünk

A kamaszkor kiépíti az agyi integrációt

Az érzelmes alsó agy

Kalandra és kapcsolatra programozva

2. Elmelátás-melléklet: Én-idő

Én-idő, elmelátás és tudatos jelenlét

Jelen lenni abban, ami történik, amikor történik

Az elmelátás-objektív megalkotása

A tudatosság integrálása a tudatkerékkel

3. rész: Kötődéseink

Biztonságos kikötő és ugródeszka

Kötődéstípusok

Reaktív kötődés

A biztonságos kötődés megteremtése és az agy integrálása

Reflexiók a kötődésről és az élet értelmezése

Reflektív kérdések a kötődésről

Kötődési narratíváink és a két agyfélteke

Az elkerülés, az érzelmi távolságtartás és a bal agyfélteke

Az ambivalencia, az érzelmi katyvasz és a jobb agyfélteke

A dezorganizált kötődés és az eltávolodó agy

A biztonságos kikötő és az ugródeszka felépítése kamaszoknak

3. Elmelátás-melléklet: Köztes idő és reflektív beszélgetés

Értelmezzük, hogyan alakítják modelljeink a jelenünket!

Reflexió, integráció és az empátia gyökerei

Szerepünk önmagunk létrehozásában a kapcsolatokban

4. rész: Jelenlét a változások és kihívások során is

Tiszteljük az egyéniséget, aki a kamaszunkból lett!

Fészekhagyás

Pubertáskor, szexualitás és identitás

Kalandok

Az első szerelem

Először is: Legyünk jelen!

Az integráció változásai és kihívásai

Elfogadás, az elvárások elengedése és a szexuális orientáció

Droghasználat vagy drogfüggőség?

Hazatérés: reflexió, visszarendeződés és a sebek begyógyítása

4. Elmelátás-melléklet: Az elmelátás-hetes

Befejezés: Én + mi és az önazonosság integrációja

Köszönetnyilvánítás

1. rész
A kamaszkor lényege

Amilyen küzdelmes életszakasz a kamaszkor, olyan varázslatos is. A nagyjából a tizenkettedik és a huszonnegyedik életév közötti (igen, a húszas éveink közepéig elhúzódó!) időszakot minden kultúra kihívásokkal teli periódusnak tekinti a kamasz és az őt támogató felnőtt számára egyaránt. Mivel minden érintett igen sok nehézséget él át, igyekszem a generációs szakadék mindkét oldalának segítséget nyújtani. Azoknak a kamaszoknak, akik e könyvet olvassák, üzenem, hogy remélem, segíthetek átvergődni a kamaszkornak nevezett olykor fájdalmas, máskor izgalmas személyes utazáson. Amennyiben kamasz gyermek szülője, tanára, edzője, mentora vagy, remélem, ezek az eszmefuttatások segítenek majd, hogy segíts a kamasznak, akivel összehoz a sors – nemcsak túlélni, hanem virulni is ebben a hihetetlenül képlékeny időszakban.

Hadd szögezzem le már az elején, hogy a kamaszkort rengeteg tévhit lengi körül, amelyekről a tudomány már bebizonyította, hogy nem igazak. Sőt, nemhogy hamisak, hanem tévesek is, úgyhogy alaposan megnehezíthetik a kamasz és a felnőtt életét is. Eljött a tévhitek eloszlatásának ideje!

A kamaszkorral kapcsolatos egyik legerősebb tévhit úgy tartja, hogy a tomboló hormonok miatt a kamasz „megőrül”, „bedilizik”. Ez egyszerűen nem igaz. A hormontermelés ilyenkor csakugyan megnő, de a kamaszkorban zajló folyamatokat nem a hormonok határozzák meg. Ma már tudjuk, hogy a kamaszok által tapasztalt dolgok elsősorban az agy fejlődése miatti változások miatt történnek. Ezen változások ismerete megkönnyítheti kamasz olvasóim életét és az olyan felnőtt olvasóimét is, akiket kamaszok vesznek körül.

A kamaszkorhoz fűződő másik tévhit, hogy ez az éretlenség kora, a tizenéveseknek egyszerűen „fel kell nőniük”. Ha ilyen szűklátókörűen gondolkodunk, nem meglepő, hogy a kamaszkort olyasminek tekintjük, amit kénytelenek vagyunk kibírni, túlélni és letudni a lehető legkevesebb harci sérülést szerezve. Igen, kamasznak lenni bonyolult és ijesztő érzés, mivel ebben az időszakban sok minden új és gyakran intenzív. A felnőttek számára pedig a kamaszok tettei tűnnek zavarosnak, sőt, esztelennek. Hidd el, két kamasz apjaként nagyon is tisztában vagyok ezzel! De az, hogy a kamaszkort egyszerűen túl kell élni, beszűkült gondolkodásra vall. Éppen ellenkezőleg: a kamaszoknak nem csupán túlélniük kell ezt az időszakot; éppen hogy virulhatnak életük e fontos szakaszának hatására! Hogy mit akarok ezzel mondani? Az alábbi fejezetekben tárgyaltak egyik alapelve, hogy a kamaszkori küzdelmek (a határok feszegetése, az ismeretlen, az izgalmas felfedezésének vágya) kulcsszerepet játszanak az alapvető személyiségjegyek kialakításában, amelyekkel a kamasz nagyszerű, kalandos és céltudatos életet élhet.

A harmadik tévhit, hogy kamaszkori felnövekedés feltétlenül megköveteli, hogy a kamasz a felnőttektől való függésből a teljes függetlenségre váltson. És bár csakugyan létezik a minket nevelő felnőttek részéről egyfajta természetes és szükséges függetlenségre való ösztökélés, a kamaszoknak továbbra is a javára válik a felnőttekkel való kapcsolat. Az egészséges átmenet a felnőttkorba interdependencia, azaz pozitívan kölcsönös függési viszony, nem afféle „csináld magad” elszigeteltség. A kamaszt a szülőhöz fűző kapcsolat természete megváltozik, a barátok válnak egyre fontosabbá. Végül kamaszkorban megtanulunk egyszerre gondoskodni és gondoskodást elfogadni másoktól, miután elrugaszkodtunk attól a gyermekkori igénytől, hogy mások gondoskodjanak rólunk. Eltávolodunk a szüleinktől és más felnőttektől, és a kortársainkra támaszkodunk. Ez az interdependencia. A könyvben végigvesszük a kötődés jellemzőit, és azt, hogyan folytatódik életünkben a szoros kapcsolatok igénye.

Ha eloszlatjuk a tévhiteket, képesek leszünk meglátni mögöttük az igazságot, és ettől a kamaszok és az ő életükben szerepet játszó felnőttek számára is jóval kellemesebb lesz az élet.

Sajnos mások rólunk alkotott elképzelései erősen befolyásolhatják az önképünket és a viselkedésünket. Ez különösen igaz a kamaszok kapcsán gyakran hangoztatott helytelen magatartásra, amit a felnőttek nagy része (közvetetten vagy közvetlenül) kivetít rájuk: „kezelhetetlenek, lusták és szétszórtak”. Tanulmányok kimutatták, hogy amikor tanárok azt az információt kapták egyes diákokról, hogy korlátozott képességűek, a diákok rosszabbul teljesítettek, mint azok a társaik, akik tanárainak nem mondtak ilyet. Amikor a tanároknak azt mondták, hogy ugyanők kivételes képességűek, a diákok jegyeiben feltűnő javulás mutatkozott. Ha tehát a kamaszok negatív üzenetet kapnak saját magukról, és arról, amit elvárnak tőlük, lesüllyednek a mondott szintre ahelyett, hogy kibontakozna valódi tehetségük. Ahogyan Johann Wolfgang Goethe is írta: „Ha olyannak vesszük [az embert], mint amilyennek lennie kellene, akkor azzá tesszük őt, amivé lehetne.” A kamaszkor nem az „őrület” és az „éretlenség” kora, hanem az érzelmi viharok, a társas kapcsolatok és a kreativitás korszaka. Ez az elemi lényege annak, amilyennek lennünk „kellene”, amire képesek vagyunk, és amire szükségünk van egyénként és emberként.

▪▪▪

Könyvem a következőképpen épül fel: az első rész a kamaszkor lényegét veszi nagyító alá, hogyan tudja fontos dimenzióinak megértése az életerőt táplálni most és egész életünkben. A második rész azt vizsgálja, hogyan növekszik az agy a kamaszkor során, hogy így a lehető legtöbbet hozhassuk ki az időszak által kínált lehetőségekből. A harmadik rész feltárja, hogyan alakítják kapcsolataink az identitástudatunkat, és mit tehetünk annak érdekében, hogy szorosabb kapcsolatot alakítsunk ki másokkal és önmagunkkal. A negyedik részben arról lesz szó, miként navigálhatunk a legügyesebben végig a kamaszkor változásain és kihívásain azáltal, hogy jelen vagyunk, hogy fogékonyak vagyunk arra, ami történik, hogy így teljességgel tudatában lehessünk az élmények belső és interperszonális, azaz személyek közti oldalának. Közben az Elmelátás-mellékletekben gyakorlatokat is mutatok, amelyek tudományosan bizonyítottan erősítik az agyunkat és a kapcsolatainkat.

Mivel mindannyian különbözőképpen tanulunk, az 1. rész elolvasása után úgy forgathatod a könyvet, ahogyan a kedved tartja. Ha úgy tanulsz a legkönnyebben, hogy a fogalmakat és a tényeket tudománnyal és esetek leírásával vegyíted, javaslom, hogy elejétől a végéig olvasd a könyvet. Ha tevékenyen, a gyakorlatban tanulsz hatékonyan, akkor a négy Elmelátás-melléklettel hasznos kezdened, és ráérsz később utánajárni a tudományos háttérnek és az eseteknek. Úgy írtam meg a könyvet, hogy ha el akarnál mélyedni egy témában, megtehesd, hogy elsőként az arról szóló részt olvasod el. Az emberi kapcsolatokról a 3., az agyról a 2. részben lesz szó. Ha legjobban az esetek elemzéséből tanulsz, érdemes először a 4. részt elolvasnod, és utána a korábbi részeket és a gyakorlati útmutatókat. De nyugodtan olvasd összevissza is, hogy kiderüljön, számodra mi a hasznos. A részek és mellékletek kerek egészet alkotnak, úgy szemezgetsz belőlük, ahogyan neked a legmegfelelőbb.

A könyv célja, hogy megértsük és tápláljuk a kamaszkor jellegzetességeit, hogy kortól függetlenül a lehető legtöbb egészséget és boldogságot hozzák az életünkbe.

A kamaszkor előnyei és kihívásai

A kamaszkor alapvető jellemzői természetes, egészséges agyi változások következtében alakulnak ki. Mivel agyunk hatással van az elménkre és a kapcsolatainkra, ismerete segíthet feltérképezni a belső élményeinket és a társas kapcsolatainkat. Utunk során látni fogjuk, hogy e megismerés és az agy gyakorlati módszerekkel történő megerősítésének lépésről lépésre való elsajátítása segíthet ellenállóbb elmét, embertársainkkal pedig hálásabb kapcsolatokat kialakítani.

Tizenéves korunkban változik a memóriánk, a gondolkodásunk, ahogy érvelünk, a figyelmünk fókusza, a döntéseink és a másokhoz való viszonyaink is. Nagyjából tizenkettőtől huszonnégy éves korig elképesztő, addig nem tapasztalt fejlődés és érés megy végbe. Ha megértjük a változások természetét, derűsebb, eredményesebb életet alakíthatunk ki.

Két kamasz gyermekem van. Emellett a gyermek-, kamasz- és felnőtt pszichiátria doktora is vagyok, és kicsiknek, tiniknek, nagyoknak, pároknak és családoknak segítek kihozni a legtöbbet az élet eme izgalmas szakaszából. Pszichoterapeutaként dolgozom, továbbá előadásokat tartok a mentálhigiénéről is. Ezekben a szerepekben azzal szembesültem, hogy nem létezik olyan könyv, amelyik felfedné, hogy igazából az élet kamasz időszaka hordozza magában a legtöbb bátorságot és kreativitást. Kamaszkorban lángra lobban az élet! A változásoktól nem ódzkodni kell, nem letudni kéne őket, hanem biztatni! Az Okostojás azért született, hogy rámutasson ezen életszakasz pozitív tulajdonságaira – kamaszoknak és felnőtteknek egyaránt.

Bár a kamaszkor nehéz időszak, a kamasz elme páratlan kibontakozását támogató agyi változások olyan tulajdonságokat alakíthatnak ki, amelyek nemcsak tizenéves korunkban, hanem bölcsen alkalmazva felnőttkorba érve és a felnőttkor során is javunkra válhatnak. A kamaszkor átélése közvetlenül hat életünk többi részére is. A kreatív tulajdonságok a nagyvilágban is hasznunkra lehetnek, hiszen a status quo elleni lázadás és a kamaszkori energiák természetes következményeként új ötletekhez és horizontokhoz vezetnek.

A gondolatok, érzelmek és a viselkedés új formáinak előnyei mellett, persze, akadnak árnyoldalak is. De megtanulható, hogyan hozhatjuk ki tizenéves korban a legtöbbet a kamasz elme fontos pozitív tulajdonságaiból, és hogyan kamatoztassuk e tulajdonságokat a jövőben, felnőttkorban is.

A kiskamaszkorban bekövetkező agyi változások négyféle dologban hatnak az elménkre: újdonságkeresés, társas kapcsolatok, fokozott érzelmi intenzitás és kreatív felfedezés. Megváltoznak az agy alapvető idegpályái – ebben különbözik a kamaszkor a gyermekkortól. E változás miatt van, hogy újdonságokban keresik a jutalmat, ezerféleképpen kötődnek a társaikhoz, erősebben élik át az érzelmeket, nem hajlandók meglévő módszerekkel dolgozni, és új szemszögből nézik a dolgokat. A változások mindegyike szükséges a fontos kamaszkori gondolati, érzelmi, interakciós és a döntéshozást érintő átalakuláshoz. Ám a jó irányba történő változásoknak árnyoldala is van. Lássuk, milyen előnyei és hátrányai vannak életünkben a kamasz agy fejlődésének e négy jelenség szempontjából!

1.Az újdonságkeresés a kamasz agy idegpályáin a jutalom iránti fokozott vágyból fakad, létrehozva az új kipróbálásának, az élet teljesebb átélésének, teljesebb élvezetének belső motivációját.

Árnyoldal: az érzések hajszolása és a veszélykeresés, amely a kockázattal nem törődve az izgalomra helyezi a hangsúlyt, gondatlan magatartást, sérülést okozhat. A hevesség miatt az ötletből azonnal cselekvés válhat anélkül, hogy egy percig is megfontolnánk a következményeket.

Előny: létrejön a változásra és a szenvedélyes életre való nyitottság, miközben az újdonság felfedezése átalakul az élet csodálatává, indíttatást érzünk újfajta módszerek kialakítására, és hogy kalandvággyal fűszerezzük az életet.

2.A társas kapcsolatok elősegítik a társakhoz való kötődést és új barátságokat hoznak létre.

Árnyoldal: A felnőttektől elszigetelődött kamasz, aki csak a kortársaival van körülvéve, hajlamosabb a kockázatos viselkedésre. A felnőttek, illetve az ő tudásuk és érveik zsigeri elutasítása ezt még valószínűbbé teszi.

Előny: A társas kapcsolatok vágya támogató kapcsolatokat teremt, amelyek a kutatások által bizonyítottan hozzásegítenek a jó közérzethez, a tartós, akár egy életen átívelő boldogsághoz.

3.Az érzelmek hevessége növeli az életerőt.

Árnyoldal: az érzelmi túlfűtöttség el is uralkodhat rajtunk, indulatosságot, hangulatingadozást, szélsőséges, nem éppen hasznos reakciókat keltve.

Előny: az érzelmektől fűtött életből sugárzik az energia és az életöröm, mindig azt sugallva, hogy öröm és boldogság létezni a világon.

4.Kreatív felfedezés növekvő tudatossággal. A kamasz új fogalmi gondolkodása és elvont érvelési képessége lehetővé teszi a status quo megkérdőjelezését, hogy a problémákat szokatlan stratégiákkal közelítse meg, hogy új ötletek szülessenek és újításokat találjon ki.

Árnyoldal: kamaszkorban az élet értelmének kutatása a személyiség válságához vezethet, továbbá a kortárs nyomással szembeni sebezhetőséget, illetve a megfelelő irány és a célok hiányát eredményezheti.

Előny: Ha az elme a tudatosság megőrzésével képes új utakat találni a gondolkodásban, elképzelni és szemlélni a világot, kreatívan felfedezni a létező élmények teljes skáláját, csökkenhet a felnőtt életre néha jellemző taposómalom-szindróma, és lehetséges, hogy a rutin újra rítussá váljon. Nem rossz életélvezeti stratégia!

Tény, hogy egy csomó ötlet kavaroghat bennünk, amelyet a kamaszkor kreatív felfedezése és újdonságkeresése alatt megoszthatunk másokkal, de beszippanthat minket egy másik örvény is, ahol elveszítjük tájékozódóképességünket, egyensúlyunkat, érzelmeink pedig szinte megfojtanak. Ilyenkor önt el minket nemcsak a szellemi izgalom, hanem a zavarodottság is. A kamaszkor mindkét gondolatáradat lehetőségét magában foglalja.

Dióhéjban: a kamaszkori agyi változások egyaránt rejtenek magukban lehetőséget és kockázatot. Hogy veszélyes vizekre evezünk-e vagy izgalmas kalandok felé, az dönti el, hogy – ifjúként vagy támogató felnőttként – miképpen navigálunk a kamaszkor tengerén. A döntés a miénk.

Megőrizni a kamasz elme erejét és célját felnőttkorban is

Túl gyakran hallom a praxisomban felnőttektől, hogy dögunalmas az életük. Megcsömörlöttek, kiégtek, elvesztették az újdonságkeresés vágyát, és letaglózza őket a monotónia unalma. Úgy érzik, hiányoznak életükből a társas kapcsolatok. Egyedül vannak és magányosak. Sokan azt mondják, az életből hiányzik a szenvedély; tompának, egyhangúnak tűnnek a dolgok. Az ennui, azaz unalom, apátiához, sőt, depresszióhoz és kétségbeeséshez vezethet. Semmi sem köti le, semmi sem izgatja vagy élteti őket. Ha egy felnőtt nem használja képességeit kreatív felfedezésre, érvei és problémamegoldása csupán ismétlődő, megszokott rutin lesz, és búcsút inthet a fantáziának. Az élet, nos, élettelenné válik. Ha a felnőtt elveszíti a kamasz elme kreatív erejét, élete szürke és értelmetlen lesz.

A dolgok újdonságából eredő játékosság és humor létfontosságú, hogy életünket színessé tegyük. Ha kamaszokkal lógsz, meglátod, köztük mindig sok a röhögés és az őrület. Olykor a sírás is. Az érzelmi intenzitás tehát kétségkívül eredményezhet élvezetet és könnyeket is. Felnőtt társaságban elsősorban komoly beszédet hallunk. Igen, az élet komoly dolog. De bele lehet csempészni az élvezetet és a humort is. Sőt, szükséges, hogy humorral és jókedvűen éljünk – nem a nehézségek ellenére, hanem azok miatt!

De ha a felnőtt elveszíti a kamaszok négy jellegzetes tulajdonságát, és nem foglalkozik az újdonságkereséssel, a társas kapcsolatokkal, az érzelmi intenzitással és a kreatív felfedezéssel, élete unalmassá, elszigeteltté, egyhangúvá válhat. Ki akarna szándékosan így élni? Valószínűleg senki. Pedig gyakran ez a helyzet. Úgy látszik, mi, felnőttek hajlamosak vagyunk automata üzemmódba kapcsolni. De miért? Mert nehéz megbirkózni az élet dolgaival és a világ súlyával. Néha könnyebb kizárni a pezsgő, eleven élet elemi aspektusait, amelyek a kamaszkor hozadékai, és túlélő üzemmódba kapcsolni, kifejleszteni a pusztán funkciókat teljesítő rutint. Ám ha hagyjuk, hogy elvesszen a sava-borsa, csak tovább nehezítjük az életünket – ez pedig ahhoz vezethet, hogy ahogy öregszünk, az agyunk sem lesz olyan erős, mint amilyen lehetne.

Mindez azt jelenti, hogy valójában a felnőtteknek is a – néha kihívást, néha ajándékot jelentő – kamasz sajátosságokra van szükségük az életteli élet megőrzéséhez. Újabb tévhit következik. Az emberek hajlamosak azt hinni, hogy az agy a gyermekkor végén nem fejlődik tovább. Ez nem igaz. Az agy nemcsak a gyermekkor és kamaszkor folyamán növekszik és változik, hanem egész életünkben fejlődik. Meglátásom szerint pontosan a négy kamaszkori jellegzetességre van szükségünk a pörgős kamasz élethez és ahhoz is, hogy az egész életünk során folyamatosan fejlesszük az agyunkat.

Íme, egy rövid összefoglaló, hogy észben tarthassuk a kamaszkori agy fejlődésének fontos pontjait. Ez a kamaszkori agy növekedésének lényege, amely egész életünk során követendő, egészséges életfelfogást nyújthat:

Érzelmi töltet: a fontos, kamaszkorban intenzívebb érzelmek átélése segít értelmet adni a világunknak és színesíti az egész életünket.

Társas kapcsolatok: fontos kötődéseink másokhoz szoros, kölcsönös kapcsolatokkal vezetnek életünk ösvényein.

Újdonság: új élmények után kutatunk, és újakat élünk át, amelyek teljességgel lenyűgöznek minket, ösztönzik az érzékeinket, az érzelmeinket, a gondolkodásunkat és a testünket újabb és újabb kihívást jelentő módon.

Kreatív felfedezés: az elvont gondolkodás, az érvelés és a táguló tudat új távlatokat nyit újféle világszemléletekhez.

Ez a kamaszkori és a felnőttkori jó élet lényege. Érzelmi töltet, társas kapcsolatok, újdonság, kreatív felfedezés. A kamaszkorban rejlik a felnőttkor lényege.

Elgondolkodtató, hogy vajon az általam látott, a kamaszok viselkedésére adott szülői reakciók feszültsége nem valamiféle rejtett vágyat tükröz-e pontosan ugyanezen, a felnőttekből kiveszett tulajdonságok után. Ha nincs meg bennünk a felfokozott érzelmi állapot, akkor egy kamasz felcsattanása ijesztő lehet. Ha a felnőtteknek nincsenek társas kapcsolataik, a tizenévesek társasági életéhez képest magányosnak érezhetik magukat. Legyünk őszinték: hány barátot szereztünk harminc-, negyven-, ötvenévesen? A kamasz állandó újdonságkeresése unalmasnak mutatja a felnőttek napi rutinját. A kamaszokat mindenféle új gondolkodásmód és magatartás felé hajtó kreatív felfedezés a felnőtt élet egyhangúságát és kiszámíthatóságát olykor szintén túlságosan behatároltnak és korlátozottnak tünteti fel.

Talán ha a felnőttek képesek lennének megérteni e lényeget, csökkenne a generációk közti szakadék. Arra utalok, hogy néha a másokban látottak arra emlékeztetnek, ami belőlünk hiányzik, és ez idegessé, csalódottá, dühössé vagy éppen szomorúvá tesz minket. Terapeutaként rengetegszer találkozom olyannal, mikor például a szülők ki nem állhatják gyermekeik bizonyos személyiségjegyeit, mert az emlékezteti őket valamire a saját életükből. Ha veszünk egy nagy levegőt, és hajlandók vagyunk elismerni, hogy holtig tanulunk, akkor a felnőttek heves érzelmi reakciója a kamaszokra emlékeztetővé válhat, hogy kutassuk, mi zajlik bennünk, és ne csupán a körülményekre reagáljunk.

A felnőtteknek van mit tanulniuk az általuk átélt kamaszkorból és a most kamaszkorban járó fiataloktól is. Arra emlékeztetnek, hogy mi mindent van jogunk megtapasztalni az életünk során. Ahogyan kamaszként is van mit tanulnunk a felnőttektől, mert megosztják velünk tapasztalataikat, míg első lépéseinket támogatják a függetlenedés útján.

Ha megtanuljuk bevetni a kamasz elme erejét, pozitív élményeket szerezhetünk a komoly változás időszakában. Ha jól irányítjuk, az agyi változásoknak később kedvező kimenetele lehet. És ha ragaszkodunk a kamasz elme lényegi erejéhez késő kamaszkorban és azon túl, felnőttkorban is, életünk végéig tanulhatunk, és felismerhetjük a kamaszkorban kezdődő kaland, pörgés és bátorság fontos, életet alakító érzését. Nemcsak kamaszként, hanem felnőttkorban is elképesztően fontos, hogy megtanuljuk jó útra terelni a formálódó kamasz elme lehetőségeit.

Kifordított kamaszkor

A kamaszkor lényegét kifordított megközelítéssel fogjuk áttekinteni. Azaz: láthatjuk, hogyan segíthet saját és mások belső motivációjának ismerete önmagunk és mások külső viselkedésének megértésében. A belülről kifelé irányuló, általam kifordítottnak nevezett megközelítés segíthet a vágyott élet megteremtésében, hogy ne csak belenyugodjunk abba, ami jutott. A kifordított megközelítés kezdetén megtudjuk, hogy az agy, az önismeret és a másokhoz való viszonyunk hogyan alkotják az én-érzet élményét – azaz: az elmét. Így jobban felkészülhetünk az életnek erre az időszakára.

Ezenkívül fontos, idevágó tudományos tézisekről is olvashatunk, és megnézzük, hogyan alkalmazhatjuk a tudományt a gyakorlatban. Úgy írtam meg a könyvet, hogy párbeszédnek érződjön köztem (az író) és közted (az olvasó között). Remélem, olvasás közben úgy érzed majd, mintha élőben, személyesen beszélgetnénk erről a fontos életszakaszról.

Alig várom, hogy elkezdődjön a párbeszédes felfedezőút és a tapasztalatszerzés, hogy eltöprengjünk, mi zajlik életünkben. A közvetlen környezetemben jelenleg két kamasz éldegél: az egyik a húszas évei elején jár, a másik a tízes évei végét tapossa. Két ilyen egyéniség szülőjeként nap mint nap adódnak lehetőségek és kihívások. Az apaság felidézi bennem a saját kamaszéveimet. Utunk során megosztok veled pár ilyen kifordított észrevételt, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a most vizsgált témákhoz.

Amennyiben kamaszként olvasol, a párbeszédek gondolkodásra sarkallhatnak saját mostani életedről. Ha felnőttként olvasol, eltöprenghetsz azon, mi zajlik most, és mi a saját kamaszkorodban. Az olvasmányélményt – mint számomra az írásélményt – felkérésnek szánom, hogy aktívabb részesei lehessünk a párbeszédnek, és hogy gondolkozzunk el együtt a tapasztalatainkon. Hasznodra válhat, ha naplót vezetsz a saját gondolataidról, a folyamatról, amely jó érzést kelt benned, és amely segít a dolgok megértésében.

Ha olyan felfedezőútra vágysz, amelynek során a tanultak és az észrevételeid segíthetnek keresztülvágni kamaszéveiden, felvérteznek téged az időszak alkotóerejével, és támogatnak, hogy még több tudással, felismeréssel és megértéssel ragaszkodj annak lényegéhez, akkor jó helyen jársz.

Önmagunk megismerése, az élet értelmének kutatása sohasem ér véget. Ahogy életünk során növekszünk és fejlődünk, úgy alakul folyamatosan az elménk, hogy segítse az egészséges, érzelmekben gazdag életet. Így hát igazi felfedezőútra hívlak útitársamul, nem csak elmélyedni a számadatokban, vélemények vagy utasítások özönében, hogy mit szabad és mit nem. És akár kamasz vagy, akár felnőtt, ez a feltárás segíthet hasznos irányba alakítani az elmédet. Mivel ez párbeszéd, alapvető kérdéseket fogunk feltenni, amiket a megválaszolásukkor alaposan átrágunk. Az a harci helyzet, hogy egy csomó aggyal és elmével kapcsolatos kérdésre máig nem tudjuk a választ, de az így is végtelenül fontos, hogy kérdéseket tegyünk fel, és válaszokat keressünk rájuk.

A saját gyerekeim is meg-megkérdezik tőlem, miért szeretek ennyire tanítani. Azért, mert én magam is folyamatosan tanulok, valahányszor az oktatás égisze alatt emberekkel foglalkozom. Úgy gondolom, fontos alaptézis, hogy egy életen át tanulunk. Ha e fejlődési szakasz során megértjük, hogy embertársunk honnan érkezik, az ebben az időszakban mindenkinek segíti a boldogulását és a fejlődését.

Gyermekként a szüleinket gyakran a szerepmodellek netovábbjainak tekintjük. A kamaszkor az az időszak, amikor végre valódi emberként tekintünk rájuk (nem hősként), akiknek megvannak a maguk hibái és korlátai. Talán a szülőkről alkotott kép változása segít elhagynunk őket, és kilépni a nagyvilágba. Mint Mark Twain mondta: „Amikor tizennégy éves voltam, apám olyan tudatlan volt, hogy alig bírtam ki a társaságát. De amikor huszonegy éves lettem, meglepődve láttam, mennyit tanult az öreg hét év alatt!”

Természetesen az új élmények alapvető feltétele a kezdeti állapotoktól való távolodás. Az újdonságkeresés pedig egyszerre része a visszahúzó erőnek és eredendően jutalmazó tevékenység is. A kamaszkor ráadásul telis-tele van új ötletekkel. Az újdonságkeresés tehát jutalmazó, mert a kaland szellemével tölti meg a tapasztalatokat, a viselkedést, a meglátásokat, az ötleteket, az elveket, a törekvéseket és az eszméket.

Az újdonság vágya alkotóerő is, amely mindenki hasznára válhat, amennyiben pozitívan áll ahhoz, hogy új dolgok felé mozduljon és függetlenedjen. Ha viszont a felnőtt ellenáll a kamaszkor eme alapvető tulajdonságának, az nagyjából olyan, mintha egy vízesést akarna visszafordítani. A kamaszkor ereje úgyis utat tör majd a kamasz külső tetteiben és belső agyi változásaiban. Egy vízesést nem lehet megállítani, de megtanulhatjuk, hogyan tereljük más mederbe, és hogyan használjuk jól az erejét.

Szerencsére a kamaszkor fejlődési szakaszát nem muszáj a generációk harcaként felfogni. Ha a felnőttek akadályozni próbálják a kamaszkor természetes folyását, valószínű, hogy a kapcsolatokban oly fontos kommunikációt beárnyékolja majd a feszültség és a tiszteletlenség. Az eltávolodás, a titkolózás, az elszigetelődés és sok más fájdalmas társas reakció is kialakulhat. Az a lényeg, hogy a kamasz és az egykor szintén kamasz felnőtt elfogadja ezeket a fontos agyi változásokat, és megtanuljon támogatón és segítőkészen kiigazodni rajtuk a kamaszévekben, hogy nyitott maradjon köztük a kommunikáció, az élet mindenkinek egyszerűbb legyen, és elkerüljék a tragikus kimenetelű veszélyes viselkedést. Nem könnyű, de érdemes világosan beszélni ezekről.

Kényes egyensúly ez kamasznak és felnőttnek egyaránt: pozitív végkifejletet elérni a függetlenedésre való törekvés, a jutalom iránti vágy és az újdonság szenvedélyével.

Agyunk tulajdonképpen felhatalmazónk – központi irányítónk –, és szerencsére, ha megértjük őt, erős vágyait felhasználhatjuk, hogy pozitív döntéseket hozzunk és építő jellegű változtatásokat vigyünk véghez. Ha megértjük agyunk idegpályáinak kapcsolódásait, és azt, hogyan függ össze mindez a fejlődéssel, megláthatjuk, hogyan segíthetjük elő optimális működésünket a kamaszkorban és azután is. Ez az integráció megváltoztatja az agy különféle területei, sőt, az emberek közötti kapcsolatokat is, amivel megérthetjük és optimalizálhatjuk a kamaszkor jelentős változásait.

Íme, egy ütős tudományos felfedezés: a lépések, melyekkel agyunkat integráltabbá és erősebbé tehetjük, tanulhatók. Miképpen az is, hogyan fejleszthetjük agyműködésünket, hogy lehet az agyunk egészségesebb, a kapcsolataink gyümölcsözőbbek. A következőkben főleg ezekről fogok mesélni. Konkrét esetek és a tudomány révén tanulhatsz életed e fontos aspektusairól; és módszereket ajánlok, hogy életedet integráltabbá tehesd. Ha ezeket elsajátítottad, életed többi részét is jobbá teszik. Nem vicc!

Forgalmazza:
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu

Felhasznált betűtípusok
Ibarra Real Nova – SIL Open Font License
Noto Serif – Apache License 2.0
Open Sans – SIL Open Font License
Petrona – SIL Open Font License