Kézikönyv társasházi tulajdonosok számára

Duzmáth Tamás

Az azonos címmel kiadott nyomtatott könyv elektronikus formában megjelent változata: ISBN 978-615-00-8032-1

Duzmáth Tamás © 2024. Minden jog fenntartva.

www.karosultak.hu

Tartalom

1. Címlap

2. Előszó

3. Ismerjük meg jogainkat

4. Mit jelent tulajdonosnak lenni?

5. A Számvizsgáló Bizottság

6. Mikor és mit ellenőrizhet a számvizsgáló bizottság

7. A Számvizsgáló Bizottság tagjainak megválasztása

8. A Számvizsgáló Bizottság feladatai

9. Sok kicsi sokra megy

10. A gazdasági ellenőrzést segítő személy

11. A társasház egy SZB tag nézőpontjából

12. Közös költség tartozás

13. Hogyan válasszunk közös képviselőt?

14. Önkormányzat vagy KFT?

15. Az iratselejtezésről

16. A társasház ügyeinek átvilágítása

- Állapítsuk meg, hogy kik a tulajdonosok

- Az alapító okirat

- Szervezeti-működési szabályzat

- Megtakarítások sorsa

- Közgyűlési határozatok könyve

- Elszámolások

- Grafikonok

- Vállalkozók szerződései

- A közös képviselővel kötött szerződés

- Az „egyéb” napirendi pont

- A tulajdonostársak tájékoztatása

17. Hová fordulhatunk jogorvoslatért?

- Konkrét jogorvoslati lehetőségek, Jegyző

- Rendőrségi feljelentés

- Adóhatóság

- +1 lehetőség

18. További információk a fellebbezésről

19. Ha nagy a baj...

20. Hangfelvétel készítés

21. Takarékosság

22. Pályázatok

23. Pályázati pénzek felhasználása, beruházások buktatói

24. A közös képviselő leváltása

25. Így ellenőrzünk mi

26. Felelősséget kizáró nyilatkozat

27. Utószó

Kedves olvasóm...

A rossz dolgokkal kell kezdenünk. Sajnos. Hiszen nem a jó tapasztalatok vezettek el idáig:

– nem a jó tapasztalatok hívták életre e kötetet,
– és nem a jó tapasztalatok vitték rá önt, hogy a kezébe vegye.

Elmondhatjuk tehát, hogy amivel foglalkoznunk kell, az már eleve romlott.

Muszáj ezt itt az elején kijelenteni, mert amikor az ember arra kényszerül, hogy az élet szennyesében turkáljon, fel kell készülnie arra, hogy további kellemetlen szagú, nyúlós és visszataszító dolgokkal fog találkozni. Ezért, a felkészülés megkívánja továbbá egy bizonyos fajta hozzáállás elsajátítását is: egy gyanakvó, kételkedő és firtató hozzáállást – pont olyat, amilyennel egy detektív is rendelkezik. Erre lesz szükség most, átmenetileg detektívvé kell válnia.

Kétségbe kell vonnia majd a legtriviálisabb tényeket is, még az olyanokat is, amelyekről „mindenki tudja” – és némi meglepetésre ki fog derülni, hogy amiről mindenki tudja, az egyáltalán nem úgy van:

– hogy nem is tény,
– még csak nem is igaz, sőt,
– némely esetben szemen szedett hazugság.

Mindez talán túl keményen hangzik... Talán túl sok is. És túl ilyen meg túl olyan... De hát ez nem egy lányregény. Ez egy afféle „tetszik vagy nem tetszik” helyzet: ez van.

Fogadjuk el ezt kiindulási alapnak – legfeljebb a végén majd azt fogja mondani, hogy nem volt igazam.

Látni fogja, hogy a dolgok nem csak úgy maguktól fordultak rosszra. Hogy az események nem csupán véletlenek szerencsétlen egymásba kapcsolódása révén követték egymást, hanem, hogy mindezek mögött van valaki.

Amikor az ember egy társasházzal kapcsolatos probléma megoldását keresi, olyankor azt a személyt keresi, aki így vagy úgy, de valahogy félrevezeti a közösséget:

– aki oka a problémáknak,
– aki a konfliktus forrása,
– aki miatt a helyzet előállt.

És az ilyen ember mindig megpróbál rejtve maradni, jó színben feltűnni – és a tetteit elkendőzni. Néha segítője is van. Ezért, ha fel akarjuk göngyölíteni az ügyet, akkor gyanakvó, kételkedő és firtató szemlélettel kell hozzá állnunk.

A társasházak tulajdonosainak félrevezetésére olyannyira árnyalt és kifinomult módszereket alkalmaz némelyik közös képviselő, hogy első ránézésre azok egyáltalán nem feltűnőek. Alaposabb vizsgálódás után is csak az ügyvitelben előforduló hibáknak tűnnek.

Az ilyen látszatvilágból úgy lehet sikeresen kikeveredni, ha alapos és mindenre kiterjedő vizsgálódásba kezdünk: ha mindent megkérdőjelezünk, ha semmit nem hiszünk el, és ha még a legnyilvánvalóbb dolgokat is leellenőrizzük.

De mielőtt ebbe belevágunk, fontosabb tudni, hogy milyen jogaink vannak, hogy miképpen gyakorolhatjuk e jogainkat, valamint, hogy mit tehetünk akkor, ha valaki megpróbál akadályozni minket jogos érdekeink érvényesítése közben.