Szarka Dóra

SZENIOROK

Interjúk 70 év fölött még aktívan dolgozó ismert szakemberekkel & Dr. Jászberényi József felnőttképzési igazgatóval

Table of Contents

Title Page

SZENIOROK - Interjúk 70 év fölött még aktívan dolgozó ismert szakemberekkel

KÖSZÖNETNYILVÁNÍTÁS

BEVEZETŐ

DR. JÁSZBERÉNYI JÓZSEF: A sikeres időskor szemléletváltással kezdődik

DR. KÜRTI SÁNDOR: A tanuló vezetőben* az erő

DR. HABIL. MÁGORI ANIKÓ: Kemény munkával terem édes gyümölcs

ROSENSTEIN TIBOR: A sikeres élet receptje

PROF. DR. BAGDY EMŐKE: Ki vállalja sorsát, az aranynál is többet lel

ZÁRÓ GONDOLATOK

FELHASZNÁLT IRODALOM

Birdbooks

Budapest, 2023

Copyright © Szarka Dóra 2023

Budapest

Első e-kiadás

ISBN 978-615-01-7443-3

––––––––

All rights reserved / Minden jog fenntartva!

Jelen kiadvány a kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem részben, sem egészben nem másolható, nem sokszorosítható vagy közölhető, sem írott, sem elektronikus sajtóban, beleértve mindennemű internetes közlést is. Bárminemű felhasználása csak a kiadó írásos engedélyével történhet.

––––––––

info@birdbooks.hu

www.birdbooks.hu

Szerkesztette: Szarka Dóra

Borítóterv és tördelés: Szarka Dóra

Korrektúra: Szarka Dóra

Kiadó: Szarka Dóra

––––––––

Robi és Laci emlékére,

akik már soha nem lesznek szeniorok.

És családomnak jó példaként.

––––––––

„Minél inkább öregszem, annál szükségesebbnek találom a munkát. Idővel a legnagyobb gyönyörűséggé válik, s pótolja az élet illúzióit.”

„...a munka pedig arra jó, hogy messze tartson tőlünk három nagy bajt: az unalmat, a bűnt, a szükséget... Dolgozzunk, ne okoskodjunk... ez az egyetlen módja annak,

hogy tűrhetővé tegyük az életünket.”

VOLTAIRE

––––––––

„Könnyű neked beszélni tűrelemről,

Előtted egy öröklét van kitárva,

De én az élet fájából nem ettem,

Arasznyi lét, mi sietésre int.

[...]

De itt e művel, melyet alkotok,

Azt tartom, hogy megleltem az utat,

Mely a valódi nagysághoz vezet.”

MADÁCH IMRE: Az ember tragédiája

KÖSZÖNETNYILVÁNÍTÁS

Elsőször is szeretném kifejezni hálámat a SZENIOROK riportkönyv interjúalanyainak: Prof. Dr. Bagdy Emőkének, Dr. Kürti Sándornak, Dr. Mágori Anikónak és Rosenstein Tibornak, akik fantáziát láttak az ötletemben, és voltak szívesek elfogadni a felkérésemet, és akik ennyi évtizedig kitartottak a szakmájuk mellett, töretlen lelkesedéssel, szakmai tudásban folyton megújulva, és mindenki szerencséjére jó egészségnek örvendve művelik hivatásukat a mai napig. Köszönöm továbbá Dr. Jászberényi József főiskolai tanárnak, a Milton Friedman Egyetem felnőttképzési igazgatójának, hogy a SZENIOROK ekönyvben megosztotta az időskorral kapcsolatos széleskörű ismereteit.

Nélkülük nem jöhetett volna létre a SZENIOROK riportkönyv!

Hálás köszönettel tartozom Édesanyámnak, Édesapámnak és Testvéremnek, Daninak, hogy végigkísértek és mellettem álltak a téma kigondolásától a nyomtatott és elektronikus könyv kézhez vételéig tartó, számomra előtte ismeretlen, hosszú, de izgalmas úton, és jó tanácsaikkal, kritikus meglátásaikkal, hasznos véleményeikkel segítették e könyv megszületését. Remélem, számukra is akadt olyan mozzanata a folyamatnak, akadt olyan gondolat, amit megfontoltan beépítenek a saját életükbe, terveikbe, mindennapjaikba.

Köszönöm a lelki, szellemi támogatását barátaimnak, ismerőseimnek, akik bíztatására bátorodtam fel annyira, hogy több éves ötletelés, tervezgetés után végre belekezdtem a SZENIOROK című könyv megalkotásába, az interjúk elkészítésébe. Köszönettel tartozom Reninek, hogy kitaposta előttem a könyvkiadás ösvényét; Évinek, hogy olyankor is hitt bennem, amikor elbizonytalanodtam saját képességeimben. Hálás vagyok két nagyon jó barátomnak, Fruzsinak és Szilvinek, akik segítettek két interjú leszervezésében. Végül külön köszönet illeti a Pszichoszomatikus Ambulancia vezetőjét, Dr. Császár-Nagy Noémit, hogy volt szíves rendelkezésemre bocsátani az interjúk elkészítéséhez szükséges technikai eszközöket.

BEVEZETŐ

Nyugdíjasok komótosan majszolják az ebédet, miközben rejtvényt fejtenek, ezután leülnek a tévé elé, kezdődik a délutáni sorozat – hasonlóan telik minden hétköznapjuk; hétvégenként az unokák látogatása töri meg ezt az egyhangúságot. Általában ehhez hasonló kép él bennünk a nyugdíjasokkal kapcsolatban, ilyen jelenetekre, elfoglaltságra asszociálunk, ha az idősebb korosztályra gondolunk – pedig ezek inkább sztereotípiák, mintsem általános érvényű tények. Lehet, sőt biztos, hogy előfordul ilyen élethelyzet is, de számos nyugdíjkorhatár fölötti ember él a nyugdíjasok „tipikus” életétől eltérő mindennapokat.

A SZENIOROK című riportkönyvben olyan hetven év fölötti, még aktív, magyar, a saját szakmájukban kimagaslót alkotó emberek szólalnak meg, akik példaként, követendő mintaként állhatnak a velük egykorúak, illetőleg a náluk fiatalabb generációk elé. Hivatásszeretetükkel, szorgalmukkal, hatalmas munkabírásukkal, szakmájuk iránti évtizedek óta tartó töretlen kitartásukkal alakíthatják, formálhatják, árnyalhatják, újrakeretezhetik az idősebb felnőttekről alkotott sztereotípiákat, berögzült, megkövült gondolkodási sémákat. Az interjúkban a fókusz az interjúalanyok munkáján, hivatásán, a nyugdíjas korban való munkavégzésén és többnyire a szakmai életútjuk bemutatásán van. Mindemellett helyet kapnak személyesebb, érzelmesebb húrokat megpendítő témák is.

E riportkönyv mindazoknak szól, akik nyugdíjasok, akik nyugdíj előtt állnak, és akik néhány évtized múlva mennek csak nyugdíjba. Észre kell vennünk, a világ abba az irányba halad, hogy a nyugdíjaskorú embereket továbbalkalmazza, vagy ismét bevonja a munka világába. Fontos látnunk a tendenciákat, hogy a változásokra időben fel tudjunk készülni, és helyesen tudjunk reagálni rájuk, hiszen optimális esetben egyszer mi is eljutunk a nyugdíjaskorig.

Persze nem minden szakmában kivitelezhető az időskorúak foglalkoztatása, számos tényező játszik szerepet abban, ki képes a 70./80./90. életéve fölött is dolgozni. A pozitív példákat viszont érdemes bemutatni, és egyúttal felhívni a figyelmet arra: nyugdíjasként igenis lehet, és sok esetben hasznos is folytatni a munkát, a hivatást, vagy – akár képességeinket felhasználva – új szakmát kitanulni.

––––––––

Átalakuló szemlélet az idősekről

Jóllehet már a születésünk percétől fogva öregszünk, mégis nagyjából harmincéves korunk után kezdődik meg testünk látványos – kinél gyorsabb, kinél lassabb – lejtmenete, leépülése. Vagy mégsem? Mindig van lehetőségünk fejleszteni, hozzátenni erőnlétünkhöz, tudásunkhoz, személyiségünkhöz, ahhoz a komplex egészhez, amik vagyunk. Ahogy telnek az évek, tapasztalatunk is szüntelenül gyarapodik, minden minket ért eseményből, utat vesztett állapotunkból képesek vagyunk tanulni, és ezáltal folyamatosan korrigálni tevékenységünket, helyesbíteni téves, nem előrevivő reakcióinkat. Majd hosszú próbálkozások – jó döntések és kudarcok – láncolata után elérhetjük azt, hogy hamarabb felismerjük a csapdának tűnő vagy meddő lehetőségeket. Következésképpen bölcsebben tudunk végighaladni a számunkra kijelölt életösvényen, kevésbé tévedünk el saját létlabirintusunkban. A legjobb borok sem öregszenek, hanem az idő előrehaladtával egyre érettebbé válnak. Az ember is szerencsés esetben beérik, mint a minőségi bor, csiszolódik, mint a gyémánt.

Az élethosszt tekintve az ótestamentumi Matuzsálem áll a képzeletbeli dobogó csúcsán 969 évével, de Noé sem marad le sokkal mögötte a maga 950 évével; hozzájuk képest igen alacsony kort, 175 évet élt meg Ábrahám, Mózes pedig a 120 évével a harmadik legrövidebb ideig élt bibliai alak, még Sára is megelőzi, aki miután 90 évesen világra hozta Izsákot, 127 évesen hagyta el a földi létet. A mai kor embere számára szokatlanul hosszú élet nem csak a Bibliában fordul elő. A több ezer éves védikus asztrológia egyik ága 120 évre kalibrálja az emberi életet, sőt a kínai gyógyászat is 120 évben maximalizálja az emberi élethosszt.

Ugyan lassan, de efelé halad a mai, modern világ is: fokozatosan növekszik a várható élettartam. A világ népessége példátlan ütemben gyarapodik és öregedik, ennyi ember és ennyi idős ember még sohasem élt a Földön. A történelem folyamán 2018-ban fordult elő első ízben, hogy világviszonylatban a 65 vagy annál idősebb emberek száma meghaladta az 5 év alatti gyermekekét. Az ENSZ adatai szerint míg 1990-ben a 60 évnél idősebb emberek száma a világon mindössze 0,5 milliárd fő volt, számuk 2015-re – negyedszázad leforgása alatt – közel megkétszereződött, és elérte a 0,9 milliárdot. Ha ez a tendencia a jövőben is folytatódik, akkor 2050-re a világon a szépkorúak száma egyes becslések szerint több mint a duplájára, 2,1 milliárdra fog nőni, a század végére pedig elérheti a 3,2 milliárd főt is.

Az orvostudomány fejlődésével egyre jobban kitolódik a várható élettartam, mégis sokan úgy tekintenek az időskorra, mint egy elkerülhetetlenül hosszú, improduktív időszakra – ami nem túl vonzó jövőkép a fiatalabb generációk számára –, holott nem ez az egyetlen választható alternatíva. Hasznos lenne alakítani, átformálni az emberek idősebb felnőttekről alkotott képét, elsősorban a munkával kapcsolatos gondolatait, előítéleteit. A SZENIOROK című könyv a benne olvasható tanulságos történetekkel ehhez kíván új nézőpontot adni.

––––––––

Az aktív nyugdíjas kritériumai

Ma már ott tart az orvostudomány, hogy akár egy hetven év fölötti házaspárnak is születhet gyermeke – ahogyan az 2019-ben Indiában meg is történt, ahol egy 82 éves férfinak és 73 éves feleségének orvosi segítséggel ugyan, de megszülettek az ikerlányai, a pár első gyermekei.

Az esetet hallva azt is gondolhatnánk, hogy hetven év fölött akár a munkavégzés is megszokott lehetne. Még ha az aktív nyugdíjasokra nagyobb számban akad példa, mint a hetven fölötti kisgyermekes szülőkre, természetesen nem minden nyugdíjas dönt a munkavégzés folytatása mellett. Mégis, akik hozzá vannak szokva a terheléshez, akiknek építő, dolgos életcéljuk van, akik még mindig a jövőt építik, azok az emberek talán kevésbé hajlanak arra, hogy idősebb korukban leálljanak, letegyék a lantot. Ahhoz, hogy valaki a hetvenedik életévén túl is aktívan végezzen munkát, három lényeges tényező szükséges, sőt mi több, elengedhetetlen:

––––––––

1. ERŐNLÉT

Az első és legfontosabb, hogy az ember megélje ezt a kort. Lényeges, hogy megfelelő testi-lelki-szellemi egészségben, épségben legyen, és folyamatosan tegyen is azért, hogy a jó egészségi és pszichés állapotát fenntartsa. Lehetőségeinkhez mérten vigyáznunk kell magunkra, és felelősséggel kell gondoskodnunk testi és lelki jól-létünkről, erőnlétünkről – egész életünk során.

––––––––

2. MOTIVÁLTSÁG

A második feltétel, hogy az illető több évtizednyi munkavégzés után is szeresse a hivatását, és szándékában álljon dolgozni, munkát végezni. Motiválja a szakmája iránti alázat, elkötelezettség, érdeklődés. Képes legyen idős korában is új célokat kitűzni maga elé, és tenni az elérésük érdekében. Legyen meg benne a tenni akarás vágya, az alkotás, a megvalósítás igénye, a hozzáadott érték létrehozásának szenvedélye. Jövőorientált attitűddel viszonyuljon a feladatokhoz.

––––––––

3. TANULÁS

A harmadik lényeges tényező pedig, hogy a saját szakterületén belül folyamatosan fejlessze a tudását, hiszen a legtöbb szakmában ma már sorra jelennek meg az újabbnál újabb, munkavégzéshez nélkülözhetetlen technológiák, eszközök, elméletek – alkalmazkodni kell a folyton átalakuló piaci környezethez, körülményekhez. Fontos, hogy rugalmasan viszonyuljon a szakmájában és a munkahelyén bekövetkező változásokhoz, és ne passzív elszenvedője, hanem pre- vagy proaktív résztvevője legyen a változásoknak. Legyen meg benne az adaptáció, az alkalmazkodás képessége. A szervezeti folyamatokban is állandó a leépülés-felépülés körforgása: vannak dolgok, amiknek lejár az ideje, hogy új, hatékonyabb eljárások vegyék át a helyüket – kompetenciáink szinten tartásához pedig elengedhetetlen a permanens önképzés, az ismereteink aktualizálása. Ezért az élethosszig tartó tanulás – angolul life-long-learning –, tudásunk, képességeink, rutinjaink folyamatos megújítása, bővítése, újrastrukturálása a mindennapi tevékenységünk részévé kell, hogy váljon.

––––––––

Kit nevezünk idősnek?

A gerontológia, azaz az öregedés és öregkor élet- és kórtanával foglalkozó tudomány szerint az időskor kezdete a nyugdíjkorhatárhoz kapcsolódik, tehát az számít idősnek, aki elérte a nyugdíjkorhatárt. Csakhogy a nyugdíjkorhatár országonként eltérő. Japánban például jelenleg 60 éves kor a hivatalos nyugdíjkorhatár, míg Kínában a munkásoknak 55 éves korukig kötelező a munkaerőpiacon maradniuk. Az Egyesült Arab Emírségekben 49 év a nyugdíjkorhatár, míg Norvégiában 67 év. A társadalom idősödése miatt számos fejlett országában tervezik a nyugdíjkorhatár felemelését. A hírek és előzetes tervek szerint néhány éven belül 67 éves korukig kell majd az embereknek dolgozni Dániában, Franciaországban és Németországban, sőt a térségünkben Horvátországban és Csehországban is. Franciaországban 2023 elején ugyan több mind egymillió ember vonult az utcára, hogy a tervezett nyugdíjreform ellen tüntessen, miután a kormány bejelentette a nyugdíjkorhatár 62-ről – még csak – 64 évre emelését. Az Egyesült Királyságban élő, jelenleg harminc év alattiak pedig arra számíthatnak, hogy legalább 70 éves korukig lesznek tagjai a munkaerőpiacnak.

Orvosi értelemben az időskor 60-65 éves korban kezdődik, ekkor egy új életszakaszba lép az egyén. Mint a legtöbb szakaszváltást, ezt is sokszor válságként éli meg az ember. Ezért érdemes tudatosan felkészülni rá, hogy csökkentsük a krízis érzésével párhuzamosan megjelenő szorongás és depresszió kialakulásának valószínűségét vagy intenzitását, és reálisan lássuk az addig megtett utunkat, és a még előttünk állót.

Minden életkorban, életszakaszban meg kellene találni önmagunk világban és szűkebb környezetünkben elfoglalt helyét, és képességeinket felhasználva és fejlesztve kiteljesedni. Hatalmas eredmény, ha a munkánkban, hivatásunkban is megleljük saját lényünk örömteli megnyilvánulását, kinyilatkoztatását. A munka az élet egyik alappillére, így sok ember esetében lenne megfontolandó, ha a nyugdíjaskort elérve sem hagyná abba a munkát. Tudatosítanunk kellene, hogy a magasabb életkor érték. Szemléletváltásra lenne szükség a szenior kort illetően minden korosztálynál – mert a legjobb esetben egyszer mindenkiből szenior lesz.

Az öregedés egy természetes folyamat, mégis például a médiában alulreprezentáltak az idősebb generáció tagjai, kevesebb figyelem illeti őket, és elenyésző pozitív példa fordul elő a tömegmédiumok műsoraiban. Így a médián keresztül a fiatalok kevesebb idősebb felnőttet látnak, miközben mindenki – aki szerencsés – öregszik.

Öreg, idős, nyugdíjas, aggastyán, szépkorú, szenior – a Budapesti Corvinus Egyetem Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézete által 2019-ben rendezett „Age Talks? – Communicating Ages in the Communication Age” Konferencián is elhangzott, hogy a nyelvhasználat is determinálja az idősebbekről alkotott közvélekedést. Negatív sztereotípia kapcsolódik például a nyugdíjas vagy az öreg szavakhoz: ezekhez a kategorizáló címkékhez a legtöbben gyenge, inkompetens, alkalmatlan, nevetséges, sajnálatraméltó személyt kapcsolnak. Ez a torzított, félrevezető kép azt is eredményezheti, hogy a fiatalabb generációkban az a gondolat fogalmazódik meg, hogy nem éri meg megélni az élet második felét. Ezért is lenne célszerű alakítani, formálni az idősebbekről alkotott képünket, új, szimpatikus mintát állítani az emberek elé.

Az idősebb felnőtt létet újraértelmező szó a szenior, amelyhez már pozitív kép, pozitív sztereotípiasor kapcsolódik. A szenior kifejezéshez már olyan életszakaszt párosítunk, amikor a kor már magas, és az egyén már idősnek számít, de még mindig aktívnak, tapasztaltnak, bölcsnek, egészségesnek, kompetensnek tartjuk, aki produktív tagja a társadalomnak. Ők az aranykorban lévők, akik kevesebbet stresszelnek, emiatt könnyedebbek, gondtalanabbak a mindennapjaik. Ők azok, akik a fiatalabb nemzedékeknél jóval tapasztaltabbak, mivel a korosodással nemcsak a testi bajok jár(hat)nak együtt, hanem a sokrétű jártasság, a mély tudás, a tapasztalat is.

––––––––

Hat generáció él jelenleg a világon

Az életkor kitolódásának egyik hozadéka, hogy ennyire sok generáció talán még sohasem élt egymás mellett a Földön. Mind eltérő értékrenddel, gondolkodási sémával, élettapasztalattal, múlttal rendelkezik, így kooperációjuk nagyobb toleranciát igényel mindenki részéről. Generációs különbségek mindig voltak és lesznek, mégis időben hosszú egymásra utaltságuk miatt is az egyes nemzedékeknek érdemes lenne egymástól tanulniuk, megismerniük, elfogadniuk egymást, és eredményesen kezelniük a különbözőségeket – hogy közösen egy jobb és élhetőbb világot építhessünk.

A jelenlegi globális rendszerben hat generáció van jelen: a hetven fölötti, 1946 előtt született „építők”; az 1946-1964 között napvilágot látott „baby-boomerek”; az 1965-1979 közötti „X generáció” tagjai, a lázadó negyvenesek; az 1980-1994 között született harmincasok, a közösségből kivonuló „Y generáció”; az első globális és digitális nemzedék, az 1995-2009 között született „Z generáció”; valamint a 2010 után világra jött digitális bébik, az „α (Alfa) generáció” tagjai.

––––––––

Globális életkorhatár növekedés

A hosszabbodó élettartam miatt világszerte megfigyelhető az idősek számának növekedése, elsősorban a fejlett országokban, köztük Európában, így Magyarországon is. Mindez több okra vezethető vissza: az elmúlt ötven-hetven évet vizsgálva megfigyelhető az a tendencia, hogy a fejlett gazdaságokban javul az egészségügyi ellátás, fejlődik a gyógyszeripar, és 2020 elejéig se világméretű járvány, se globális háború nem pusztított. Az elmúlt száz évben könnyen kezelhető, életmódjavító technológiai eszközök jelentek meg a piacon (például mosógép, mosogatógép, mobiltelefon, autó stb.) – és a java még hátravan, mivel még csak az elején járunk a 4. ipari forradalomnak, amikor a gépek, a gyártósorok már egy intelligens információs rendszerbe kapcsolódnak. A lelki problémákat feloldó pszichológiai tanácsadások, vagy a jóléti társadalom által nyújtott könnyebbségek (például társadalombiztosítás) is javítanak az életminőségen.

A demográfiai előrejelzések szerint 2050-re az idősek aránya meghaladja majd a gyermekkorúakét, az afrikai kontinenst leszámítva. A fejlett országokban hosszabbodik a várható élettartam, fokozatosan nő a 85 évesnél idősebb emberek száma. Magyarországon is idősödik a társadalom, a jelenlegi népesedési trendek alapján az vetíthető előre, hogy 2070-re minden harmadik magyar személy 65 éves vagy annál idősebb lesz.

A jelenkori demográfiai folyamatok komoly hatással vannak a világgazdaságra is, amely ugyan már a robotok tömeges elterjedésére készül, mégis szép számmal található élőmunka-igényes ágazat, munkakör, melyek egy része valószínűleg a jövőben sem szűnik meg teljes mértékben a fejlett gazdaságok munkaerőpiacán.

Elemzések szerint világunkban nemcsak az élettartam tolódik ki, hanem az aktív kor határa is. Lynda Gratton és Andrew Scott közgazdászok The 100-Year Life című tanulmánykötetükben előrevetítik azt, miszerint könnyen elképzelhető, hogy a jövőben a 70-80 évesek számottevő része még dolgozni fog. Ez a gondolat, noha ma még utópisztikusan hangzik, mégis amennyiben – belátható időn belül – bekövetkezik, teljesen átalakítja majd a munkaerőpiacot és a humánerőforrás-gazdálkodást. Az efelé mutató jeleket már láthatjuk.

A Nemzetközi Valutaalap (International Monetary Fund – IMF) tanulmánya is rámutatott arra, hogy Európában is fokozatosan növekszik az 55 év feletti aktív munkavállalók száma. Sőt, az egy életen át összegyűjtött szakmai tudást kamatoztatva egyre többen nyugdíjas korukban alapítják meg első saját vállalkozásukat, és teljesítik ki önmagukat.

––––––––

Idősödő társadalmak korában élünk és dolgozunk

A követezőkben nézzünk meg néhány országot, hogyan érinti a nyugíjaskorú lakosság számának növekedése a munkaerőpiacukat.

––––––––

Kína

Ha megvizsgáljuk a nagyobb országok munkaerő-piacait, láthatjuk, hogy például a világ legnépesebb országát, Kínát a demográfiai folyamatok óriási kihívás elé állítják, mivel 2025-re megközelítőleg háromszázmillió kínai lesz 60 év feletti – Magyarország teljes lakosságának a harmincszorosa! Ez az a korosztály, amely Kínát naggyá tette, és elősegítette, hogy az ország néhány évtized alatt globális gazdasági nagyhatalommá válhasson.

––––––––

Japán

A felkelő nap országa, Japán még válságosabb helyzetben van a demográfiai folyamatokat illetően. A szigetország lakosságának 28 százaléka 65 év fölötti, ami világrekordnak számít, a japán társadalom a legidősebb a világon. A japán kormány emiatt fontolgatja a nyugdíjkorhatár jelenlegi 65-ről 70 vagy 75 évre történő felemelését. A kabinet számos erőfeszítést tesz az idősebb generációk foglalkoztatási lehetőségeinek javítása érdekében. Egyes források szerint napjainkban már arra készítenek tervet, hogy az életerős 80-90 éveseket milyen állásba helyezzék el. Az OECD felmérése alapján 2016-ban a 65 vagy annál idősebb embereket Japánban foglalkoztatták a legnagyobb arányban – ezen a listán az USA és Kanada került a második, illetve a harmadik helyre. A szépkorúak alkalmazása több japán vállalatnál sok esetben már napi gyakorlatnak számít: például egy 2016-os Financial Times cikk szerint a kozmetikumokkal kereskedő Pola cég 50 ezer „szépség igazgatója” közül 5.500 fő 70 fölötti, 2.500 fő 80 évnél idősebb, 250 fő pedig elmúlt 90 éves, sőt egyik értékesítőjük már a 100. életévét is betöltötte.

––––––––

Németország

Az Európai Unió húzógazdaságának munkaerőpiacáról az elkövetkező években több millióan fognak kilépni – az a nemzedék, a baby-boomerek, akik két vesztes világháború után létrehozták a német gazdasági csodát. Aktívból inaktív státuszba kerülésük várhatóan jelentős szakemberhiányt fog előidézni Németországban, ami érzékenyen érinti majd a német ipar gerincét adó középvállalati szektort.

––––––––

Magyarország

Hazánkban a terhesség-megszakításokat szabályozó Ratkó-korszakban (1952-1956) születettek ezekben az években vonulnak ki az amúgy is szakemberhiánnyal küzdő magyar munkaerőpiacról. Kérdés, hogy tömeges nyugdíjba vonulásuknak milyen hosszú távú következménye lesz majd az ország gazdaságára nézve. Magyarországon a XX. század közepén – az első születésszám robbanás idején – a „Ratkó-korszak gyerekeiként” emlegetett generáció született meg. Az ő gyermekeik szintén magas számban képviseltetik magukat a magyar korfán, a társadalom korösszetételének grafikus ábráján. A társadalom elöregedése itthon azért szembeötlőbb és gyorsabb, mint Európa többi államában, mert a „Ratkó-unokák” már sokkal kevésbé aktívak a gyermekvállalás terén. Így fordulhatott elő az, hogy fokozatosan nyílik az olló a nyugdíjba vonulók és a munkaerőpiacra újonnan belépők száma között. A nyugdíjasok száma évről évre növekedik: a KSH adatai szerint Magyarországon 2001-ben közel 41,5 ezer ember volt újonnan öregségi nyugdíjra jogosult, tíz év elteltével, 2011-re ez a szám már meghaladta a 107 ezret is. Míg 1980-ban 100 aktív korúra 28 idős eltartott jutott, addig 2001-ben már 32,4 volt ez az átlag, 2011-ben pedig 37,8-re emelkedett. A növekedés valószínűleg nem áll meg, mivel az 1980-as évek óta a megszületett gyermekek száma folyamatosan csökken hazánkban. A legfrissebb, 2022-es népszámlálási adatok szerint közel kétmillió 65 éves és annál idősebb ember él Magyarországon, miközben 1980 óta fokozatosan csökken a népesség száma (1980-ben 10 709 ezer fő, 2022-ben már csupán 9 604 ezer fő volt Magyarország összlakossága). A magyar társadalom idősödésének tényét támasztotta alá a tavalyi népszámlálás: hazánkban 2011-ről 2022-re a 15-64 év közöttiek száma számottevően, több mint hatszázezer fővel csökkent, míg a 64 év felettiek száma több mint háromszázezer fővel emelkedett. Ezek a demográfiai változások közép- és hosszú távon a nyugdíjak alakulására is hatással lesznek. Nyugdíjbiztosítás csupán kilencven éve, 1929 óta van Magyarországon. Az 1928. évi XL. törvény az öregségi nyugdíjat a minimum 65. életévhez és 400 heti (8 évi) járulékfizetéshez kötötte. A jelenlegi szabályozás szerint hazánkban 2023-ban a nők és a férfiak egyaránt 65 éves korukban mehetnek nyugdíjba (feltéve, ha nem jogosultak előrehozott öregségi nyugdíjra). Szakértők azonban már a 72 év nyugdíjkorhatárt is elképzelhetőnek tartják, sőt egyes pesszimista nézetek szerint az igen alacsony vagy akár nyugdíj nélküli időskorra sem árt felkészülni a fiatalabb korosztályoknak.

––––––––

Híres külföldi aktívan dolgozó „70+”-osok

A nagyvilágban is jó néhány „70+”-os, aktív híresség gyakorolja, gyakorolta a hivatását éltes korában is. Néhány példa körülük:

––––––––

• Giorgio Armani (88)

Az olasz divattervező a vörösszőnyeges divat egyik úttörőjének számít a divatszakmában. 1975-ben hozta létre a Giorgio Armani nevű férfidivatmárkát, amely később kiegészült női részleggel is. A világ egyik leggazdagabb divattervezője a 2019-es nyári Armani kollekció bemutatóján arról is beszélt a riportereknek, hogy még nem szeretne nyugdíjba vonulni.;

––––––––

• Sir David Attenborough (96)

A hátizsákos világjáró az ismeretterjesztő televízióműsorok egyik úttörője. Olyan, sokat vetített dokumentumfilmek készítése köthető a nevéhez, mint az Élet a Földön, Az élő bolygó vagy Az élet megpróbáltatásai. A 96 éves angol természettudós 2018-ban felszólalt egy zenei fesztiválon, és köszönetet mondott a szervezőknek és a résztvevőknek a műanyagmentes bulizásért. A meglepetésvendég akkora tapsot kapott, mint egy rocksztár. Attenborough legújabb dokumentumfilmjét 2022-ben mutatták be Magyarországon. A Netflixen pedig idén debütál a négy részes Bolygónk II. sorozat, a természettudós narrációjában.

––––––––

• Coco Chanel (86)

A Chanel divatház megálmodója, a modern divat megalapozója 86 éves koráig dolgozott az általa létrehozott divatcégnél. Az ő nevéhez köthető például a rövid szoknya, a kis fekete ruha, a tweed anyagból készült kosztüm, a világ legnépszerűbb parfümje, a Chanel N°5 vagy a bizsuk divatba hozása. A második világháború és az utána következő zavaros állapotok miatt be kellett zárnia a ruhaüzemét, viszont hetvenéves korában újból belevetette magát a munkába, és ezt követően tizenhat éven át haláláig rendületlenül, heti hat napot dolgozott az üzletében.;

––––––––

• Krzysztof Zanussi (83)

Az európai művészfilm meghatározó alakja. A világhírű lengyel rendező, forgatókönyvíró, producer első filmje 1969-ben készült el; legújabb, Éter című filmjét pedig 2019-ben vetítették a hazai mozik. A magyar premieren a 80 éves rendező személyesen is részt vett, ahol azt nyilatkozta, amíg van ereje, dolgozik. Már a következő filmterve is megvan: egy fiatal matematikusról fog szólni.;