Budapest, 2025

Copyright © Boromisza István, 2024

All rights reserved.

Illusztrációk © Kvassai Tibor, 2024

© XXI. Század Kiadó, 2024

ISBN 978 963 568 500 4

Hálás köszönettel tartozom az alkotópáros, Jimmy Perry és David Croft jogutódainak, Beckie, Penny és Jane Croftnak, kedves támogatásukért és engedélyükért a könyv megírásához. Különleges lehetőséget adtak ahhoz, hogy elmélyülhessek kedvenc sorozatom világában és megoszthassam azt olvasóimmal is. Bizalmuk és segítségük nélkül ez a projekt nem valósulhatott volna meg.

A könyvben számos QR-kódot találsz, amelyek segítségével további izgalmas tartalmakhoz és forrásokhoz férhetsz hozzá. Ehhez csupán indítsd el a telefonodon a QR-kód-olvasót, és közelíts vele a képhez. (Az elektronikus változatban a QR kódok kattintható hivatkozások)

TARTALOMJEGYZÉK

Előszó

Főcímdal

A főcímdal magyarázata

Szinkronszínészek és rövid életrajzuk

A ház alaprajza

A forgatás

Történelmi és szociológiai előzmények

I. ÉVAD

1. RÉSZ – CSENGETETT, MYLORD?

2. RÉSZ – FIRKÁLÓ FANTOM

3. RÉSZ – AZ ADOMÁNY

4. RÉSZ – SZERELEM ÉS PÉNZ

5. RÉSZ – A RÉSZVÉNYEK

6. RÉSZ – KOLDULÁS, KÖLCSÖN VAGY LOPÁS?

II. ÉVAD

1. RÉSZ – MUNKA VAGY SZERELEM?

2. RÉSZ – ZAVAR A GYÁRBAN

3. RÉSZ – A PÉNZ BESZÉL

4. RÉSZ – A MELDRUM-VÁZÁK

5. RÉSZ – A HÁBORÚS SÉRÜLT

6. RÉSZ – IDEGEN AZ ÉJSZAKÁBAN

7. RÉSZ – ROYAL FLUSH

III. ÉVAD

1. RÉSZ – SEGÍTSÜK AZ ÁRVÁKAT

2. RÉSZ – AKTUÁLIS ÜGYEK

3. RÉSZ – MRS. LIPTON ROSSZULLÉTE

4. RÉSZ – TALÁLKOZÁS A MUNKÁSOKKAL

5. RÉSZ – GRETNA GREEN VAGY KUDARC

6. RÉSZ – A LESZÁMOLÁS ÉJSZAKÁJA

7. RÉSZ – EGY NAP A SZABADBAN

IV. ÉVAD

1. RÉSZ – IGEN, URAM, ENYÉM A KICSIKE

2. RÉSZ – REKVIEM EGY PAPAGÁJÉRT

3. RÉSZ – GYERÜNK A BÁLBA!

4. RÉSZ – A MEZTELEN IGAZSÁG

5. RÉSZ – AZ ELÁTKOZOTT MELDRUM-HÁZ

6. RÉSZ – HELYBEN VAGYUNK

Név- és tárgymutató

ELŐSZÓ

Könyvemben egy nosztalgikus utazásra invitállak, azokba az időkbe, azokba a boldog emlékekbe, amelyeket a Csengetett, Mylord? kíséretében éltünk át.

Gondolatban visszarepülünk az 1920-as évek Angliájába, amikor a televíziós sorozat története játszódik. Olyan időkbe kalauzollak el, amikor a gazdagság és a szegénység drámai kontrasztban állt egymással, és az angol arisztokrácia meg az őket kiszolgáló személyzet élete olykor abszurd helyzetekkel tarkított kalandokat ígért.

A Csengetett, Mylord? az elmúlt évtizedekben többször is meghódította a magyar televíziós csatornákat, és mind a mai napig rajongók tízezreit szögezi a képernyők elé. Az első epizódtól kezdve megjelenik a képernyőn a humor és a dráma tökéletes egyensúlya, miközben az extravagáns karakterek folyamatosan komikus helyzetekben gabalyodnak egymásba.

Ez a sorozat ablakot nyit a régmúlt időkre, egy olyan korszakba, amikor a társadalmi struktúra szigorúan szabályozott volt. Magával ragadó hangulata és korhű jelmezei révén a Csengetett, Mylord? minden epizódja a nosztalgia tökéletes forrása. Remélem, hogy könyvem segítségével olvasóimat elragadja a Csengetett, Mylord? varázsa, és együtt utazunk vissza az időben, hogy felfedezzük a múlt szépségét és kacagtató pillanatait.

Szeretném felhívni a figyelmed a kezedben tartott könyv különleges jellegére: az előtted fekvő oldalakon ugyanis enciklopédia jelleggel tárgyaljuk azokat a tárgyakat, szövegrészeket és jeleneteket, amelyek a Csengetett, Mylord? sorozatban szerepelnek. Ez a könyv egyfajta kiegészítő lexikonként szolgál, amely megvilágítja ezeknek az elemeknek a forrását és történelmét.

Találkozhatsz olyan részletekkel, amelyek a sorozatban csak mellékesen jelennek meg, vagy éppen csak egy gyorsan elsuhanó pillanatban láthatók. Ezeket a részleteket szándékosan kiemeljük és megkíséreljük feltárni, hogy jobban megérthessük a sorozat világát és annak összefüggéseit, így együtt válhassunk szuperrajongókká.

Ez a könyv társad lesz, ami kézen fogva kísér a sorozat nézése közben. Ha úgy döntesz, hogy újraéled az epizódokat, velük párhuzamosan lapozhatsz a könyv fejezeteiben, hogy mélyebben betekinthess az éppen zajló jelenetekbe – ezáltal még inkább részese lehetsz a sorozatban megelevenedő világnak, és felfedezhetsz olyan titkokat, amelyek eddig ismeretlenek voltak számodra.

Remélem, könyvem segít abban, hogy a Csengetett, Mylord? univerzuma még gazdagabb élményeket nyújtson számodra. Ez a könyv egy szeretettel összeállított ajándék a rajongóknak, akik éppúgy szeretnek elmerülni a Csengetett, Mylord? világában, mint én magam. Hálás vagyok, hogy megoszthatom ezt a történetet veled, és remélem, hogy ugyanolyan boldogságot találsz benne, mint amilyet én találtam.

FŐCÍMDAL

From Mayfair to Park Lane

you will hear

the same refrain

in every house, again, again

You rang, M’lord?

Stepping out on the town

the social whirl

goes‚ round and‚ round

the rich are up

the poor are down

The bunny hug
at the Shim Sham Club

the charleston at the Ritz

And at the Troc

do the turkey trot

they give aunt Maud

a thousand fits

Saucy flappers

in cloche hats

natty chappies in white spats

the upper set is going bats

From Mayfair to Park Lane

you will hear

the same refrain

in every house, again, again

Stepping out on the town

the social whirl

goes‚ round and‚ round

the rich are up

the poor are down

The bunny hug
at the Shim Sham Club

the charleston at the Ritz

And at the Troc

do the turkey trot

they give aunt Maud

a thousand fits

Talking flicks are here today

and lindberghs

from the U.S.A.

poor Valentino’s passed away

How sad, M’lord

A Mayfairtől a Park Lane-ig

Hallható ez a refrén

Minden házban, újra és újra:

Csengetett, Mylord?

A várost járva a társadalmi örvény

Csak forog körbe-körbe

A gazdagok fenn,

A szegények lenn.

A ’bunny hug’
a Shim-Sham Klubban,

A charleston a Ritz szállóban

És a ’turkey trot’
a Trocban

Jól felidegesítik Maud nénit

Szemtelen kis csitrik

harangkalapban,

Fess fickók fehér kamásliban

A felsőbb osztály fejre áll!

A Mayfairtől a Park Lane-ig

Hallható ez a refrén

Minden házban, újra és újra:

Csengetett, Mylord?

A várost járva
a társadalmi örvény

Csak forog körbe-körbe

A gazdagok fenn,

A szegények lenn.

A ’bunny hug’
a Shim-Sham Klubban,

A charleston a Ritz szállóban

És a ’turkey trot’
a Trocban

Jól felidegesítik Maud nénit

Itt vannak a hangosfilmek

És Lindberghék is
az USA-ból

Szegény Valentino meg eltávozott!

Mily szomorú, Mylord…

A FŐCÍMDAL MAGYARÁZATA

MAYFAIRTŐL A PARK LANE-IG: London városának a Hyde Parktól keletre eső, prominens kerülete.

THE BUNNY HUG: „nyusziölelés”, az 1900-as évek elején népszerű társastánc. A világégés után igen népszerűek lettek a szórakoztató, állatokat utánzó táncok (ilyen a turkey trot, vagyis pulykaügetés, illetve a grizzly bear is). A társadalom konzervatívabb rétegeiből természetesen ellenérzéseket váltottak ki ezek a szabados, ragtime zenére járt táncok.

The Social Dance című tanulmányában dr. R. A. Adams egyenesen az állatok párzási rituáléjához hasonlítja ezeket a táncokat, amelyek akár a résztvevők nemi vágyait is fokozhatják. Egyes, hagyományos gondolkodású amerikai államokban egyenesen betiltották ezeket az állatokat utánzó táncokat.

Tartozik azonban egy másik lehetséges fordítás is a bunny hughoz: egy koktél is névrokonságban áll a botrányos tánccal. Az egy rész abszintból és egy rész konyakból készült, jéggel szervírozott italt a Savoy Cocktail Book Földrengés (Earthquake) néven is említi. A recept mellett megjegyzés áll: „Ezt a koktélt legjobb azonnal a lefolyóba önteni, mielőtt túl késő lenne.”

SHIM SHAM CLUB: A Shim Sham Club említése kronológiailag nem feltétlenül helytálló, ugyanis a klub csak 1935-ben nyílt meg. A fekete, zsidó és meleg körökben népszerű liberális és multikulturális szórakozóhelyet Garland Wilson dzsesszzenész alapította és üzemeltette.

THE TROC: Az 1896-ban nyílt szórakozóhely és étterem, a Trocadero beceneve. Ma kiállítóteremként és színházként funkcionál.

LINDBERGHÉK: Charles Lindbergh korabeli celebritás 1927-ben elsőként repülte át egyedül az Atlanti-óceánt, New York–Párizs útvonalon. A szintén a családjához köthető Lindbergh gyerekrablás csak az 1930-as években történt.

VALENTINO: Valentino, a némafilmek férfi sztárja 1926-ban hunyt el. A dalszöveg fordításaiban többen keverik Valentinával, a kor híres divattervezőjével, aki többek között Greta Garbónak és Katharine Hepburnnek is tervezett, de ő 1989-ben, kilencvenéves korában hunyt el.

SZINKRONSZÍNÉSZEK ÉS RÖVID ÉLETRAJZUK

HOLLÓSI FRIGYES (ALF STOKES): Jászai Mari-díjas, érdemes művész. Elsőre felvették a Színház- és Filmművészeti Főiskolára, de az első rostavizsgán kiesett. A Szolnoki Szigligeti Színházban egészen kis szerepekkel kezdte, majd elvitték katonának. Országosan ismertté a Kisváros című sorozattal vált, leghíresebb szinkronszerepe Darth Vader a Csillagok háborújából.

KONRÁD ANTAL (JAMES TWELVETREES): Kazinczy-díjas színművész, sokszínű karakterszínész, pályája során énekes és prózai darabokban is játszott, a hősszerelmestől az idős karakterszerepekig. Végül mégis sikerült lakájból komornyikká előlépnie, hiszen a Downton Abbey című angol sorozatban már Carsont, a komornyikot szinkronizálta.

HÁMORI ILDIKÓ (IVY TEASDALE): Kossuth- és Jászai Mari-díjas, érdemes és kiváló művész. Pályafutását gyerekszerepekben kezdte a hatvanas években. Számos színdarab, tévé- és játékfilm szereplője. Férje Szinetár Miklós Kossuth-díjas rendező, lánya Szinetár Dóra Jászai Mari-díjas színésznő.

PÁSZTOR ERZSI (MRS. BLANCHE LIPTON): Kossuth-, Jászai Mari- és Balázs Béla-díjas színésznő, érdemes művész. Talán a legismertebb magyar női szinkronhang. Bár alapvetően komika, tragikus szerepekben is látható (például a Filmszemle legjobb női alakítása díját a Veri az ördög a feleségét című filmmel érdemelte ki). Legismertebb szerepe Janka néni a Szomszédok című sorozatból.

TAHI JÓZSEF (HENRY LIVINGSTONE): A színpad mellett rádió- és szinkronszínész, a Szabó család című rádiójáték Zolija. Feleségével, Tóth Évával egy társulatban, a Pesti Magyar Színházban lépnek fel. Testvére Tahi Tóth László színművész.

SOMOGYVÁRI PÁL (LORD MELDRUM): Nagy, drámai színi szerepek megbízható megformálója, elsősorban azonban mégis szinkronszerepei révén közismert. Száztizenhét filmben és sorozatban szinkronizált, valamint ő is játszott a Szomszédok című sorozatban.

BENEDEK MIKLÓS (TEDDY MELDRUM): A Kossuth-díjas színész számtalan színdarab és film fényét emelte. Játékát a fanyar humor és az irónia jellemezte. Fiával, Alberttel közös filmet is rendezett, idősebb fia az olimpikon vízilabdázó Benedek Tibor.

GYIMESI PÁLMA (LADY LAVENDER): Aase- és Gobbi Hilda-díjas színésznő. Színpadi és filmbeli szerepeit mindig rendkívül pontosan, lelkiismeretesen alakította. A közönség a Csengetett, Mylord?-on kívül számos sorozat és animációs film szinkronhangjaként is ismerheti.

ZSURZS KATI (POPPY MELDRUM): Tolnay Klári-, Kránitz Lajos- és Aase-díjas színésznő. Legismertebb szerepe Kis Mari az Abigélben, amelyet édesanyja, Zsurzs Éva rendezett. Pályáját gyerekszínészként kezdte, kedvence és példaképe Sally Field, Oscar- és Golden Globe-díjas színésznő.

SZIRTES ÁGI (CISSY MELDRUM): Kossuth- és Jászai Mari-díjas magyar színésznő, érdemes művész. Tizenkét évesen már a Koppányi aga testamentuma című filmben szerepelt. Makk Károlytól Gobbi Hildán át Szomjas Györgyig a legnagyobb művészekkel dolgozott együtt. Édesapja és lánya is színész.

BAKÓ MÁRTA (MABEL WHEELER): Aase-díjas színésznő. Mindkét szülője színész volt. Tagja volt a Nemzeti Színháznak, a Vígszínháznak, valamint a kecskeméti Katona József Színháznak is, 1956-tól pedig a József Attila Színház művésze volt, 2006 óta a színház örökös tagja. Több mint száz filmben szinkronizált. Első férje 1956 után öngyilkos lett, második férjétől származó fia idegsebész.

A HÁZ ALAPRAJZA

A FORGATÁS

A Csengetett, Mylord?-ot, amelyre Jimmy Perry és David Croft munkásságuk koronaékszereként tekintett, rendkívüli odafigyeléssel és precizitással készítették. A sorozatot – mint a legtöbb korabeli vígjátékot – élő stúdióközönség előtt forgatták. Az írók gondosan ügyeltek arra, hogy a díszletek, a világítás és a kameramunka olyan minőségű legyen, mint amilyeneket általában nagy drámai produkciókhoz társítanak, mint például a szintén brit Upstairs, Downstairs című darab.

Az ötvenperces epizódok komédiához képest hosszúnak számítanak. Az időtartam Croft ötlete volt, mivel úgy érezte, ez lehetőséget ad a karakterek és a jelenetek alaposabb kidolgozására. Szintén szokatlan volt a Perry-, Croft-sorozatok esetében, hogy a cselekmények közvetlenül epizódról epizódra folytatódtak, mint egy szappanoperában, ellentétben egyéb sorozataik önálló epizódjaival, mint a Dad’s Army vagy az It Ain’t Half Hot Mum.

A sorozat megírásakor a két író a korszak kutatásaiból és személyes élményeikből is merített: Jimmy Perry nagyapja komornyikként szolgált, David Croft édesanyja, Anne Croft pedig zenésvígjáték-sztár volt az 1920-as években, így bőven volt elképzelésük a lépcső feletti és alatti életről.

A bevezető epizódot a londoni BBC Televíziós Központban kellett volna felvenni, de egy sztrájk miatt az eredeti díszletek nem készültek el. Ezt követően az alkotók kis híján elkaszálták a sorozatot, míg végül a gyártást sikerült a BBC Elstree Studiosba áthelyezni. A díszleteket már itt fejlesztették tovább az első évadhoz. A Meldrum-ház külsejét ritkán látni, de az első rész külső felvételeket mutat be egy tényleges épületről, amely ma a Holland Villas Road 22. szám alatt áll. Miután a bevezető epizód adásba került és a BBC beleegyezett egy teljes sorozatba, a produkciós csapat úgy döntött, hogy a BBC Elstree Studiosban marad, és a műsor mind a négy évadát ott rögzítették.

A külső felvételek többnyire a norfolki Dissben és környékén készültek, például egy használaton kívüli kefegyárban, amely a Union Jack gumigyárat testesíti meg. Egyéb helyszínek közé tartozik a cromeri tengerpart (az utolsó epizód zárójelenetében látható), Norfolk (Shawcross-rezidencia) és Oxborough (püspöki palota). A bevezető epizód elején látható első világháborús csatajelenet a brit hadsereg harckocsi-gyakorlóterén, Aldershotban készült.

Az első két évadot David Croft rendezte, majd a harmadik és negyedik évadban Roy Gould gyártásvezetőnek adta át a rendezői feladatokat.

A sorozat nyitó- és zárózenéjét Jimmy Perry és Roy Moore írta, és egy autentikus, 1920-as évekbeli stílusú zenekar adta elő. A főcímdal Bob Monkhouse és Paul Shane (bizony, Alf Stokes) közreműködésével készült.

TÖRTÉNELMI ÉS SZOCIOLÓGIAI ELŐZMÉNYEK

A háború és a súlyos katasztrófák mindig is drámai módon felgyorsították történelmünket és utat engedtek az egykor elképzelhetetlen változásoknak.

Az 1920-as évekre sok fiatal öregedett bele a háború borzalmaiba. A tizennyolc éves fiatal férfiak látták a lövészárkok sokkoló valóságát; azokat a nőket pedig, akik ápolóként dolgoztak, szörnyű sérülések és tömérdek lelki szenvedés vette körül.

A háború végével így felerősödött az az érzés, hogy az élet rövid, és élvezni kell. A régóta fennálló osztálykorlátok szerkezete gyengülni kezdett.

1920 és 1930 között Nagy-Britannia ipari nehézségekkel küszködött. A XIX. századi ipari technikák már elérték a csúcsot, és már nem voltak versenyképesek. A brit technológia már jóval 1914 előtt hanyatlóban volt, a hajógyártás, a szén és a textilgyártás iparágai soha nem tértek magukhoz az 1920-as években tapasztalt visszaesésből.

A gazdasági és mentális depresszió ellenére az évtized második felére az életszínvonal lassan, de biztosan emelkedni kezdett. A gőzenergiát fokozatosan felváltotta az elektromosság, a közlekedés pedig benzinmotoros lett. A fémek helyett elkezdték a műanyagok korai formáit használni, utat tört a műselyem. A vegyipar terjeszkedése munkahelyeket teremtett, ami segített a gazdaságnak átváltani a nehézről a könnyűiparra.

Az új formátumú gazdaság fogyasztási cikkeket kínált a tömegek számára, és a szabadidő terjedésével piaci termékké vált a szórakoztatás. A tömegtermelés és a reklám megváltoztatta az emberek fogyasztási szemléletét.

A puha fedeles könyv érkezése olvasásra és önfejlesztésre ösztönözte az embereket. A folyóiratok tudást terjesztettek a háború után új függetlenséget kivívó nők számára is. A rádió és a gramofon eljutott a hétköznapi háztartásokba. Az emberek elkezdtek saját ízlésük és szemléletük szerint dönteni a szórakoztatás, a zene, a hírek és az aktuális események hallgatása nyomán.

Az 1921–1922-es időszakban nagy változás következett be a gazdag réteg alkoholfogyasztási szokásaiban – megérkezett a koktél a londoni éjszakai klubokba. A koktélozás konzervatív körökben kártékonynak számított, és főleg London West Endjére korlátozódott. A legtöbben még őrizték a háború előtti értékeket, de a kicsapongó ifjúság (Bright Young Things) viselkedéséről a korszak újságírói és írói megvetéssel írtak.

A háztartási cikkek és a kész ruházat iránti kereslet növekedésével virágzásnak indult a kereskedelem. A nők a filmsztárokon látottakhoz hasonló stílusú ruhákat kívántak hordani.

Az építőipar is fellendülőben volt: Nagy-Britanniában az 1939-re elkészült házak harmada 1919 után épült. Az új lakásokba bevezették az áramot, a gázt, a vizet, és nőtt az ezeket a közműveket kiszolgáló hivatalok iránti igény – ezáltal az irodai dolgozók és a kormányzati szervek száma is.

1918-ban még csak a harminc év feletti nők szavazhattak, vagyis azok, akik egyedül vagy a férjükkel háztartást vezettek. 1928-ra minden huszonegy év feletti nő voksolhatott. A háború alternatívát kínált a hétköznapi dolgozó nőknek a háztartási foglalkoztatás helyett, így olyan helyeken bukkantak fel női munkavállalók, ahol korábban sohasem – gyárakban, tömegközlekedési vállalatoknál, irodákban.

Az 1920-as években a ragtime-ot felváltotta a dzsessz, a fiatalok pedig özönlöttek a táncparkettel felszerelt szórakozóhelyekre és dzsesszklubokba.

Ellentétben az Eduárd-korszak ruháival, a fűző hiánya segítette a táncosokat a könnyű mozgásban, és már a gyakran ujjatlan ruhákat sem korlátozták. A társadalom elkezdte elfogadni a divat változásait, amelyek éles kontrasztban álltak a mindössze két évtizeddel korábbi, Eduárd-korabeli kívánalmakkal.

Ezt a forradalmi, minden korábbitól különböző új korszakot a nagyobb mobilitás, a függetlenség, a gazdasági változások, a tömeggyártás, a film, az új anyagok és az új szellemiség jellemzik.

21. Század Kiadó – XXI. Század Kiadó Kft., Budapest

Felelős kiadó Bárdos András és Rényi Ádám

Kiadványfelelős Kovács-Rényi Anna

Szerkesztette Boromisza István

Előkészítés Takács Andrea

Korrektúra Harrach Judit

Tervezőgrafika és tördelés Váraljai Nóra

Elektronikus változat Ambrose Montanus

Felhasznált betűtípusok

EB Garamond – SIL Open Font License

Mohave – SIL Open Font License

Noto Serif – Apache License 2.0

Park Lane NF – Creative Commons 4.0 by Nick Curtis

Source Serif 4 – SIL Open Font License