A fordítás alapjául szolgáló mű:

Dr. Kami Hoss: If Your Mouth Could Talk
An In-Depth Guide to Oral Health and Its Impact on Your Entire Life

Copyright © 2022 by Dr. Kami Hoss

Published by arrangement with Folio Literary Management, LLC.

All rights reserved.

Ha a szád beszélni tudna © Partvonal Könyvkiadó, 2024

Magyar fordítás © Dr. Molnár Csaba, 2023

Minden jog fenntartva! Jelen kiadvány sem részben, sem egészben nem másolható, nem sokszorosítható, sem elektronikus, sem mechanikai eljárással. Bárminemű felhasználása csak a kiadó írásos engedélyével történhet.

Partvonal Könyvkiadó, Budapest, 2024

www.partvonal.hu

Felelős kiadó a Partvonal Könyvkiadó ügyvezetője

Felelős szerkesztő: Korentsy Márta

Műszaki vezető: Dubecz Adrienn

Szerkesztő: Szarvas Melinda

Korrektor: Bondi Judit

Borító: Tabák Miklós

ISBN 978 963 609 106 4

Elektronikus változat:

eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

Készítette Ambrose Montanus

Csak egy dolog erősebb a világ összes hadseregénél:
az eszme, amelynek eljött az ideje.

Victor Hugo

Dr. Nazli Kerinek, feleségemnek, partneremnek az életben és a munkában.

És csodálatos fiunknak, Aidennek.

Köszönöm nektek, hogy e könyv megírására inspiráltatok engem, köszönöm a szeretetet és a türelmet, amellyel támogattatok e hosszú utazás során.

Tartalom

A szerző megjegyzése

Bevezetés

1. Hogyan hat az életmód a szájra?

2. Terhesség, csecsemőkor, kisgyermekkor

3. A légzés, az alvás és a szád

4. A mosolyod ereje: a pszichikai és érzelmi egészség

5. A száj egészsége és a testi betegségek

Összefoglalás: Ha a szád beszélni tudna, ezt mondaná: „úgy vigyázz rám, mintha az életed múlna rajta… mert így is van”

Felhívás minden szülőnek

Megjegyzés a kollégáknak

Köszönetnyilvánítás

Tárgymutató

A szerzőről

Jegyzetek

A szerző megjegyzése

Ez a könyv különbözik minden más könyvtől, amit eddig olvastál. Nincsenek benne trükkök, mindent megoldó „csodatippek”, sem felháborító állítások. Ehelyett tudományosan alátámasztott, alaposan kivizsgált információkat találsz majd az elkövetkező oldalakon, amelyek olyan tudással vérteznek fel, amely segítségével jobbá teheted és meghosszabbíthatod az életedet. A könyv sokkolni fog, felnyitja majd a szemedet, és arra inspirál, hogy jobban törődj magaddal. Mindenekelőtt pedig a kezedbe adja az egészségesebb, boldogabb és sikeresebb gyerekek felneveléséhez szükséges eszközöket.

A nevem dr. Kami Hoss. Fogszabályozó szakorvos és állcsontortopédus vagyok, vagyis szakterületem a fogakat, az állkapcsot és az arcot érintő szabálytalanságok diagnózisa, megelőzése, megakadályozása és helyreállítása. Feleségem, dr. Nazli Keri hihetetlenül rátermett gyermekfogorvos, és ketten alapítottuk The Super Dentists™ névre keresztelt praxisunkat, ami mára az Egyesült Államok egyik vezető gyermekfogászati, fogszabályozó és szülőfogászati rendelésévé vált. A The Super Dentists rendelőben immár több mint húsz éve kezeljük a pácienseinket, eközben pedig megfigyelhettük, hogy a száj egészsége milyen messzemenő hatást gyakorol az ember életére és jövőjére.

Nem voltam mindig fogszabályozó orvos. Tizenéves koromtól imádtam a zenét, a matekot és a fizikát, ezért úgy döntöttem, beiratkozom a Los Angeles-i Kaliforniai Egyetem (UCLA) mérnöki szakára. Lenyűgöző volt, de a mérnöki tudományok mégsem jöttek be nekem. Azon töprengtem, hogyan kombinálhatnám a tudomány, a művészetek és az emberek iránti rajongásomat, és hogyan vehetném hasznát a kézügyességemnek, amire a zenetanulás során tettem szert. Erre a fogszabályozás volt a tökéletes megoldás. Átjelentkeztem a Dél-kaliforniai Egyetemre (USC), és kettős diplomát szereztem fogszabályozásból és arc-koponya biológiából.

Abban találok igazán örömöt, ha örökre megmaradó szépséget alkothatok. Ezért szeretek írni és zenét szerezni. Bármennyire is szeretek magamra tudósként gondolni, el kell ismernem, hogy a fogszabályozásban rejlő művészetért rajongok leginkább. Megtiszteltetés volt, hogy olyan mosolyt és arcot adhattam a betegeimnek, amely igazán tükrözi belső szépségüket. Számtalan pácienst láttam, akik félénk, komor gyerekként vagy tiniként léptek be a rendelőmbe, de magabiztos fiatal felnőttként távoztak, és később hatalmas személyes és szakmai sikereket értek el.

A The Super Dentists rendelő célja, hogy a betegeinknek rendkívüli élményben legyen részük. Azt akarjuk, hogy kezelésüket mókásnak, kényelmesnek és könnyűnek érezzék – nem pedig unalmasnak, fájdalmasnak és nehéznek. Hiszünk abban, hogy ha várod a fogászati kezelést, akkor el is fogsz menni a fogorvoshoz. Gyermekfogászati rendelésként kezdtük a munkát, így a teljes filozófiánkat és szemléletmódunkat a gyerekek és az ő érdeklődésük köré építettük.

Így képesek voltunk áttörni a félelem falát. A rendelőnket például a szuperhősökkel díszített, vidámparkot idéző vizsgálók, játékok, jelmezek, játékboltok és az iroda egyik végéből a másikba vezető hatalmas csúszdák teszik különlegessé. Emellett kínálunk ingyenes gyermekmegőrző szolgáltatást, a kávézóinkban ízletes italokat, egyedileg készített szájápolási termékeket, sőt még kiterjesztett valóságon alapuló élményeket, a saját szuperhőseink és szupergonoszaink főszereplésével készített eredeti filmeket is!

Ma már gyerekeket és mindenféle korú felnőtteket is kezelünk a rendelőnkben, így első kézből tapasztalhattuk meg, hogyan függ össze a száj rossz egészsége és a leromlott általános egészségi állapot. Ebből kifolyólag szenvedélyünkké vált e szisztémás, pusztító erejű probléma elleni küzdelem. Olyan sok emberéletet akarunk megmenteni, amennyi csak tőlünk telik, ehhez pedig annyi szájat mentünk meg, amennyit csak emberileg lehetséges. A gyerekeknek a szüleik segítése révén segítünk, hiszen a gyerekeknek elsősorban egészséges szülőkre van szükségük.

Az ellátás megszervezésének problémáját világszínvonalú gyermekfogorvosokból, fogszabályozó orvosokból, általános fogorvosokból és más specialistákból álló csoportos praxis kialakításával oldottuk meg, akik mind egymás mellett, egymást segítve dolgoznak. A legmodernebb technológiát és eljárásokat használjuk. Együttműködünk, megosztjuk a szaktudásunkat, és tanulunk egymás tapasztalataiból. Azzal, hogy mindezt a szakértelmet egy helyre tudtuk gyűjteni, napról napra jobbá válunk a szakmánkban. Talán egy napon más szakorvosok is dolgoznak majd nálunk, és ezzel új orvosi modell alapjait fektethetjük le a jövőben.

Kilenc évvel ezelőtt apa lettem, és ez felnyitotta a szememet. A feleségem terhessége, a szülés, a szoptatás, a babánk alvásproblémáival, beszédfejlődésével való megküzdés és a szülőség egyéb aspektusai alázatossá tettek. Ezek az élmények tovább erősítették a gyerekek és a szülők iránt érzett nagyrabecsülésemet. Ez a tapasztalat segített átgondolnom, hogy hogyan tehetném a száj egészségét a kezdetektől fogva az életmód részévé. E küldetés támogatása céljából építettem fel a praxisomat.

Az évek során ugyanazokat a kérdéseket tették fel nekem újra és újra.

„De, doktor úr, ezek nem csak tejfogak?”

„De, doktor úr, ez nem csak egy lyuk?”

„De, doktor úr, ez nem csak hiúság?”

„De, doktor úr, nem túl kicsi a gyerekem ehhez?”

„De, doktor úr, nem vagyok én ehhez túl öreg?”

Az e kérdésekre (és sok egyéb kérdésre) adható válaszok megtalálhatók e könyvben.

A leggyakrabban feltett kérdések jelentős része a szájápolási termékekkel volt kapcsolatos. „A fluorid biztonságos?” „Melyik fogkrémet használjam?” „Hogyan válasszak fogkefét?” „Hogyan vegyem rá a gyerekeket, hogy mindennap mossanak fogat?”

Ezért döntöttünk úgy, hogy elindítjuk a SuperMouth™-t, a szájápolás forradalmian új módját. Nem volt ugyanis semmi a piacon, amit ajánlhattunk volna a pácienseinknek. Semmiben sem volt meg az a biztonsági, hatékonysági és mókafaktor, amit meg akartunk adni a pácienseink családjainak. A fogorvoslás területén szerzett 25 éves tapasztalatunk révén ideális helyzetben voltunk ahhoz, hogy teljesen új alapokra helyezzük a szájápolást. Így hát munkához láttunk, termékeket terveztünk és fejlesztettünk, amelyek biztonságos és hatásos összetevőket tartalmaztak, ráadásul élvezetes használni őket, és így pozitív asszociációkat alakítanak ki a szájápolással kapcsolatban.

A Supermouth mindent kínál a fogkrémtől a fogkeféig, a fogselyemtől a szájvízig azoknak az igényes szülőknek, akik egyszerűen a legjobbat akarják a gyermekeiknek. A SuperMouth termékcsaládban minden korosztálynak – az újszülöttektől a csecsemőkön és a kisgyerekeken keresztül a tinikig – speciálisan tervezett, szuperhősös termékeket kínálunk. Ezek a készítmények és eszközök rendszerként működnek együtt, és így nem csupán a lehető legjobban ápolják a gyerekek száját, de mókás őket használni, és egész életre szóló egészséges szokásokat alakítanak ki.

Az iskoláim, a több mint két évtizedes gyakorlatom, illetve a más specialistákkal ápolt napi szintű kapcsolat révén egyedi rálátásom van az orális egészség erejére, illetve a testünkre és a tudatunkra gyakorolt felmérhetetlen hatására. A szánk, illetve a testi, pszichikai, társas és érzelmi egészségünk, valamint az életkilátásaink, sőt személyes és szakmai sikereink közötti kapcsolat tagadhatatlan. Viszont az információk igen elszórtan állnak rendelkezésre, és az ismeretek között kapcsolatot teremtő rendszer nagyon töredezett, ezért úgy éreztem, eljött az idő, hogy mindezt egy helyre gyűjtsük össze. Ideje volt összekötni a pontokat.

Az elmúlt 25 év során láttam, hogy a szülők a gyerekeiket helyezik előtérbe. Ez a könyv a szülőknek szól. Remélem, segíteni fog nektek, hogy jobban gondoskodhassatok magatokról, ezáltal a gyerekeitekről, és így mindannyiótoknak boldogabb, egészségesebb és sokkal hosszabb élete legyen!

Bevezetés

Ez a könyv nem a fogmosásról és a fogselymezésről szól.

Hanem arról a globális egészségügyi válságról, amely 3,58 milliárd embert érint – majdnem a teljes emberiség felét (és nem, nem egy vírus okozta pandémiáról van szó).

Kezdjük néhány adattal:

•2018-ban a Harvard Egyetem egyik kutatása kimutatta, hogy ha felnőtt korunkban megtartunk öt egészséges szokást, azzal 12-14 évvel toldhatjuk meg a várható élettartamunkat. Kitalálod, hogy melyek ezek a szokások? Étkezzünk egészségesen, mozogjunk rendszeresen, tartsuk meg az egészséges testsúlyunkat, ne dohányozzunk, és ne igyunk túl sok alkoholt!

Ebben nincs semmi meglepő. Ugyanakkor…

•Tudtad, hogy ha megőrzöd a szád egészségét, az is tíz évvel hosszabbíthatja meg az életedet?1

•És azt, hogy az egészséges légutak további tizenöt évvel nyújthatják meg az élettartamot?2 Ez azt jelenti, hogy a szájüreg egészséges fejlődése valójában nagyobb hatást gyakorol az élettartamunkra, mint az egészséges életmód összes, jól ismert összetevője… együttesen!

Az az igazság, hogy a száj egészsége szorosan összefügg a krónikus és szisztémás (egész szervezetre kiterjedő) betegségekkel. (A könyvben „száj” alatt legtöbbször a szájnyílást és a szájüreget értjük együttesen – a ford.) Idetartoznak azok a „legnagyobb gyilkosok”, amelyektől mindannyian félünk: a rák, a szívbetegségek, a cukorbetegség, az elhízás, az Alzheimer-kór és sok más súlyos betegség. Ezekért az étrendünket, a környezeti mérgeket, a genetikát és az ülő életmódot okoljuk. És természetesen ezek mind valóban fontos tényezők, de hallottad már bárkitől, hogy e betegségeket a rossz szájüregi egészséggel hozta összefüggésbe? Valószínűleg nem.

Pedig nagyon szorosan és közvetlenül kapcsolódnak egymáshoz.

Az orális egészség tehát azért fontos, mert a teljes egészségünk függ tőle. „Orális egészség” alatt két dolgot értek: a szájüregben élő baktériumok egyensúlyát – amelyek bajt is okozhatnak, de a jóllétet is támogathatják –, valamint a szájüregben lévő struktúrák egészséges növekedését és fejlődését. Ennek eredményeképpen alakulnak ki a jó légutak és a megfelelően formált arc. Az „általános egészség” számomra a testi egészséget, a társas jóllétet, a mentális egészséget, az életben elért sikereket és az élettartamot jelenti.

Talán most azt gondolod, „várjunk csak egy kicsit! Hiszen én mindennap mosok fogat! Sőt, naponta kétszer! És még fogselymezek is… időnként…”

Ha ez a helyzet, akkor elismerésem, ez kezdetnek nagyon jó, de újra hangsúlyozom, e könyv nem a fogmosásról és a fogselymezésről szól. Sem azokról az általános javaslatokról, amelyeket a fogorvosi rendelőben hallhatunk. Ezek persze fontos dolgok, és mindannyiunknak csinálnunk kell őket! De ha mégsem csinálod, az nem csak a te hibád. Mi, a családunk, a barátaink és mindenki más is egy elrontott rendszer áldozatai vagyunk, amely nem képes tanítani minket, nem képes biztosítani az egészségügyi ellátást, és nem köti össze a fogászati és más orvosi szakterületeket egymással a betegségek felismerése és megfelelő kezelése érdekében. Nem te vagy a probléma. Mégis te lehetsz a megoldás a magad és a szeretteid számára.

Ez a könyv a megoldás része. Az elkövetkező fejezetekben arról fogok mesélni, hogy a száj milyen döbbenetes hatást gyakorol az életünkre és a gyermekeink életére. Amellett, hogy a száj állapota befolyásolja a romboló hatású krónikus betegségek kockázatát, hat a boldogságunkra, az alvásunkra és az életkilátásainkra is.

Ha megismerjük, hogy a szánknak miért és hogyan van ilyen nagy hatalma az egész életünk felett, akkor ezt a hatalmat a saját szolgálatunkba állíthatjuk, és akár egy évtizeddel is tovább élhetünk. Magabiztosabbá és boldogabbá válhatunk általa. Jobban aludhatunk. A gyermekeinknek pedig jobb életet és fényesebb jövőt biztosíthatunk.

A szánk mindenre hat, általában csendben, anélkül, hogy észrevennénk. De amint tudatosabbá válunk, rá fogunk jönni, hogy a szánkról való gondoskodás elengedhetetlen a jó élethez. Ezzel együtt új dolgok válnak majd fontossá számunkra, amelyek átveszik a régi prioritásaink helyét. Rájövünk, hogy a fogmosás elmulasztása egyenértékű az evés kihagyásával – olyan, mintha nem vennénk be a gyógyszereinket. Azt is megértjük majd, hogy hogyan tudjuk drámai módon mérsékelni a fajunkat támadó sok veszélyes, sőt halálos betegség veszélyét. Nagy izgalommal osztom meg ezt a tudást veled – hogy felvértezzelek azokkal az ismeretekkel, amelyekre szükséged van, hogy egészségesebb és boldogabb légy!

EGÉSZSÉGÜGYI KRÍZIS AMERIKÁBAN

A szánk egészségét érintő sok nehézség, amellyel felnőttként szembesülünk, már gyerekkorunkban kezdődött, és e problémák hasonlóképp sújtják a mai gyerekeket is. Sok gyermek nem jut hozzá mindahhoz a gondoskodáshoz, amire szüksége lenne a szája, az egész szervezete és az elméje egészséges fejlődéséhez. Ennek oka, hogy senki sem tájékoztatja az közvéleményt a száj és a test kapcsolatáról. Hozzájárul e problémához az is, hogy a fogorvoslás tradicionálisan elkülönült az orvoslás egyéb ágaitól, és máig kevés a kapcsolat közöttük. Emellett az egészségbiztosításunk gyakran nem fedezi a fogászati ellátás költségeit.

A fogszuvasodás, vagyis a fogak kilyukadását okozó betegség a gyerekek leggyakoribb krónikus betegsége. A gyermekkori fogak elromlása négyszer gyakoribb, mint a korai gyermekkori elhízás, ötször gyakoribb az asztmánál, és hússzor gyakoribb a cukorbetegségnél.3 A lyukas fogak olyan gyakoriak, hogy már normálisnak tekintik őket.

Nem azok.

Még Kaliforniában is, ahol én praktizálok – és ahol azzal büszkélkedünk, hogy számos egészségügyi területen vezetjük az amerikai statisztikákat –, sok gyerek diagnosztizálatlan és kezeletlen fogbetegségekben szenved. Amikorra e csöppségek óvodáskorba lépnek, több mint a felüknek van szuvas foga. A betegség-ellenőrző és -megelőző központ (Centers of Disease Control and Prevetion – CDC) adatai szerint elképesztően sokuknak, minden ötödik gyereknek tömegesen mennek tönkre a fogai, és legalább hét fogán látható szuvasodás. Mire elérik a harmadik osztályt, már több mint a felüknek ki is lyukadt a foga, és majdnem ötödük fogszuvasodását nem kezelték. Ráadásul a kaliforniai gyerekek évente 874 ezer napot hiányoznak az iskolából fogászati problémák miatt.

Sajnos a serdülők állapota semmivel sem jobb ennél. 59 százalékuknak van lyukas maradandó foga, 20 százalékuk szuvasodását nem látta orvos. A fogfájás újabb bajokhoz, például étkezési és alvási problémákhoz vezet, ezek pedig károsan hatnak a gyerekek testi fejlődésére és iskolai előmenetelére. Ahogy láttuk már, a szájüreg egészségi problémái villámgyorsan az egész szervezet egészségi problémáivá válhatnak.

Természetesen e járványos méreteket öltő egészségügyi probléma felnőttkorra is átterjed. A húszévesnél idősebb emberek 90 százalékának van szuvas foga vagy károsodott a foggyökere. De sok más, szájüreggel kapcsolatos probléma is kialakulhat, például fogtorlódás, fogínybetegségek, a légutakkal kapcsolatos betegségek, például az alvási apnoe – e zavar a légzés rendszeres kimaradását jelenti az alvás során.

Miközben az egyik oldalon fogászati krízis zajlik, a másikon lavinaszerűen zúdulnak ránk a krónikus betegségek: demencia, elhízás, ADHD, szorongás, depresszió, autoimmun betegségek, szív- és érrendszeri betegségek, rák – a listát a végtelenségig folytathatnánk. Az amerikai várható élettartam 2015 és 2018 között zsinórban három éven keresztül csökkent, ez a legrosszabb összefüggő visszaesési periódus az 1915 és 1918 közötti időszak óta, amikor tombolt az I. világháború, a spanyolnátha 675 ezer amerikai életet követelt, a világon pedig 50 millió embert ölt meg összesen.

Tovább bonyolítja a dolgokat, hogy az amerikai felnőttek 60 százaléka krónikus betegséggel küzd. 40 százalékuknak több krónikus betegsége is van. Márpedig a 10 vezető halálok közül hét krónikus betegség.4

Ahogy az amerikaiak öregednek, és eközben nem változtatnak a szokásaikon, az előrejelzések egyre gyászosabb képet mutatnak. Például több mint 6 millió ember él Alzheimer-kórral, és az előrejelzések szerint az évszázad közepére ez a szám majdnem 13 millióra fog emelkedni. 2000 és 2019 között az Alzheimer-eredetű halálozás hihetetlenül meredeken, 145 százalékkal nőtt.5

Ha a krónikus betegségek ilyen hatalmas problémát jelentenek, és jól tudjuk, hogy a szájüreg betegségei nagy súllyal szerepelnek az egyenletben, miért tartott ilyen sokáig, amíg összeállt a kép? Ennek legfőbb oka, hogy a fogorvoslás és az orvoslás más területei hagyományosan elkülönültek egymástól.

Ez a szétválasztás már a 13. században elkezdődött, amikor a francia borbélyok végezték a sebészeti beavatkozásokat, közöttük a foghúzásokat és a szájsebészeti műtéteket is. Idővel a sebész borbélyok két csoportra váltak: a sebészekre, akik a bonyolult műtétekre szakosodtak (ők lettek később az orvosok), és a borbélyokra, akik egyrészt higiéniás szolgáltatásokat nyújtottak (hajat vágtak, borotváltak), de eret is vágtak, és fogat húztak.6

Valamiért a fogak eltávolítása nem számított igazi orvosláslásnak. Hiába haltak meg sokan a fogaikat megtámadó fertőzésekben, még évszázadoknak kellett eltelniük, mire a szájhigiéniát az egészségmegőrzés kritikus fontosságú feltételeként ismerték el.

Az orvoslás (innentől kezdve orvoslás alatt az orvostudomány fogorvosláson kívüli részét értjük – a ford.) és a fogászat 1837-ben majdnem újra egyesült, amikor Chapin Harrisnek, az amerikai fogorvoslás atyjaként tisztelt úriembernek majdnem sikerült integrálnia a fogászatot a Marylandi Egyetem orvostudományi karába. De az erőfeszítései merev elutasításba ütköztek, így három évvel később Harris és társa, dr. Horace H. Hayden megalapította a Baltimore-i Szájsebészeti Egyetemet, a világ első fogászati egyetemét. A Baltimore-i Szájsebészeti Egyetem független intézmény volt, és ez szolgált mintául a többi fogászati egyetem és kar számára, így az orvoslás és a fogorvoslás tovább járta a maga külön útját – és napjainkra teljes egészében elkülönült orvostudományi területté fejlődtek.7

Rágódj ezen!

A fogászat és az orvoslás szétválasztásának nyomai a fogorvos és a többi orvos ruházatában is tetten érhetők. A borbélyok és a fogorvosok a mai napig rövid köpenyt viselnek, más orvosok viszont hosszút.

Manapság, amikor az orvos azt kéri tőlünk, nyissuk nagyra a szánkat, és mondjuk: ááá, akkor a szájüregünkön át közvetlenül a torkunkat vizsgálja meg. Ha az orvosok problémát fedeznek fel a szájüregben, gyakran feltételezik, hogy majd a fogorvos megoldja. Nem is követik a beteg útját, hogy megbizonyosodjanak arról, hozzájutott-e a megfelelő ellátáshoz, és nem is kommunikálnak a fogorvossal azokkal a testi betegségekkel kapcsolatban, amelyeknek közük lehet a szájüregbeli problémákhoz. Más szavakkal: az ellátás nincs koordinálva annak ellenére, hogy a szervezet többi részeiben jelentkező számos betegséget a véráramba bejutó, szájból indult baktériumok okoznak.

Az érem másik oldala, hogy a fogászok is szem elől téveszthetnek számos szisztémás betegséget, amelyek első tünetei gyakran a szájban jelennek meg. Ilyen például a szájpenész, amely a kompromittált immunrendszer jele lehet, a rossz lehelet, ami gyomorfekélyre utalhat, illetve a fájó elváltozások, amelyeket különféle rákos megbetegedések is okozhatnak. Vajon hány embernek kell szenvednie az egészségügyi ellátás két ágának e koordinációs kudarca miatt?!

A fogorvoslás és az orvoslás szétválasztásán túl (vagy talán épp amiatt) a legtöbb amerikai egészségbiztosítási csomag nem fedezi a fogorvosi kezeléseket. Sok ember pedig nem engedheti meg magának, hogy több pénzt áldozzon az egészségbiztosításra, hiszen már a meglévő csomagja is szinte megfizethetetlenül drága. De a helyzet még ennél is rosszabb, hiszen 49 millió amerikai olyan térségben él, ahol hiány van fogorvosokból és asszisztensekből.8

A Medicaid (illetve Kaliforniában a Medi-Cal és a Denti-Cal) társadalombiztosítási rendszer fedezi az alacsony jövedelmű családok egy részének fogorvosi ellátását, de a legtöbb fogorvos nem engedheti meg magának, hogy ilyen szolgáltatást nyújtson. A Medicaidtől kapott költségtérítés ugyanis sokkal alacsonyabb, mint a magánbiztosítók kifizetései, ezért a rendelők általában nem fogadják a Medicaid-pácienseket. Az Egyesült Államok tagállamainak 80 százalékában a Medicaidet elfogadó fogorvosok hiányát okolják azért, hogy oly kevés, alacsony jövedelmű családban élő gyermek jut hozzá a fogorvosi kezeléshez.9 De sokszor még a biztosítással rendelkező emberek sem jutnak hozzá az ellátáshoz. Ennek eredményeképpen az amerikaiak nagyjából harmadának jelentős akadályokkal kell megküzdenie, hogy fogorvosi kezelésben részesülhessen.

Végül, mindezen tornyosuló akadályok tetejébe, az emberek rettegnek a fogorvosoktól. A fogorvosi kezelést csak a nyilvános beszéd előzi meg az emberek legnagyobb félelmeinek toplistáján. Vagyis, még ha van megfelelő egészségbiztosításuk, vagy megengedhetik maguknak az ellátást, sokan akkor is kihagyják a rendszeres fogorvosi vizsgálatot, pedig ez megmenthetné vagy jobbá tehetné az életüket.

A szájápolással kapcsolatos ellátás orvosi ellátás. Az ember alapvető szükséglete, így emberi jognak kellene tekintenünk. Először is azért, mert segít megelőzni számos halálos betegséget, és ezzel életeket ment, másodszor pedig azért, mert drámaian javítja az általa megmentett élet minőségét.

Gondoljunk egy pillanatra a szép és megnyerő mosoly fontosságára. Ez nem csupán felszínes hatás: a mosoly fontos jelzőszerepet tölt be a kultúránkban. A mosoly bizalmat szül, vonzalmat ébreszt. Az egészségtelen és nem vonzó mosolyt viszont hajlamosak vagyunk stigmatizálni. Gondoljunk mindazokra az asszociációkra, amelyeket mindannyian magától értetődőnek veszünk. Az alulharapással gonoszságot társítunk. „Málészájúnak” hívjuk az együgyűnek, mamlasznak tartott embereket. Vagyis a szánk rengeteg mond el rólunk, és ehhez még csak meg sem kell szólalnunk.

Az Amerikai Fogászati Társaság szerint a száj rossz egészségi állapota miatt az amerikaiak több mint negyede kerüli a mosolygást, miközben az alacsony jövedelmű emberek 29 százaléka úgy gondolja, hogy az állásinterjúk alkalmával a megjelenése befolyásolja a megpályázott pozíció elnyerésének esélyét.10

E vélekedés logikus, hiszen Amerikában a rossz fogakat a rossz személyiség jelének tekintjük. Az elvásott fogsort szinte az erkölcsi romlás bizonyítékaként értelmezzük. Az elnyűtt ízületek vagy az elvesztett végtagok alapján nem ítélkezünk az illető jelleméről, de a fogak valamiért más megítélés alá esnek. Mindez pedig újabb adalékként szolgál ahhoz, hogy az egészséges száj hogyan segíti elő az egész szervezet jó egészségét és a tulajdonos boldogságát – ebben az esetben a társas és a pszichológiai tényezők révén.

Az elkövetkező fejezetekben felvázoljuk, hogy a szánk egészsége miért olyan életbevágóan fontos a jóllétünk szempontjából. Megvizsgáljuk majd az orális egészség és az általános egészség közötti összes kapcsolódási pontot, kezdve a termékenységtől, a terhességtől, illetve a gyermekkortól. Áttekintjük az orális egészség összefüggéseit az alvás- és légúti problémákkal. Tárgyaljuk majd az egészségtelen száj pszichikai hatásait. Végül pedig végigvesszük, hogy a száj rossz egészségi állapota milyen testi betegségek kiindulópontja lehet. Mire e könyv végére érsz, már teljes rálátásod lesz arra, hogy az orális egészség miért fontos és hogyan hat az életünk minden aspektusára, így a legjobb döntést hozhatod a saját, illetve családod egészsége érdekében.

Semmit sem veszíthetsz… csak a fogaidat… az egészségedet… és az életedet.

Na jó, igazából mindent elvetíthetsz.

De mindent meg is őrizhetsz.

Hallgasd meg a szád által elmesélt történetet. E történet az egészségedről, a jólétedről és a hosszú életedről szól. De függetlenül attól, hogy hogyan szól ma a történeted, még nem fejeződött be. Ha a szád beszélni tudna, azt mondaná, hogy figyelj oda, folytasd az olvasást, és írd meg a saját happy endedet.

Első fejezet HOGYAN HAT AZ ÉLETMÓD A SZÁJRA?

Ebben a fejezetben

•A száj kritikus szerepe a teljes szervezet egészségében

•A genetika és az epigenetika meglepő hatása

•A mikrobiom szerepe

•Hogyan javíthatjuk drámaian a szánk egészségét?

Amerikaiként oly sok dologra lehetünk büszkék: a villanykörtére, az autóra, az űrutazásra, a lézerre, a személyi számítógépre – és a listát sokáig folytathatnánk. De kollektív zsenialitásunk dacára az egészség területén mégis sikerült elbuknunk. Amikor 36 másik fejlett vagy fejlődő országgal hasonlítottak össze minket, kiderült, hogy a halálozás és a várható élettartam tekintetében majdnem a lista legalján kullogunk – annak ellenére, hogy továbbra is szinte mindenkinél többet költünk az egészségügyre.11

Szorongunk, depressziósak és stresszesek vagyunk. A világon a mi alvásminőségünk az egyik legrosszabb: 1,2 millió munkanapot veszítünk évente az alváshiány miatt. Ezernyi krónikus betegség gyötör minket, az Alzheimer-kórtól a diabéteszig. Hatodikak vagyunk a világon a koraszülések számában. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) 37 tagállama közül az Egyesült Államok a 33. helyen áll a csecsemőhalandóság tekintetében.12 Talán érted, mire gondolok.

Ahogy már beszéltünk róla, a fogorvoslás területén sem vagyunk jobbak. A fogbetegségek a legelterjedtebb krónikus betegségek közé tartoznak, és több mint 18 millió amerikai gyereket érintenek – ez az összes gyerek negyede.13 A fogaknak egész életünkre meg kellene maradniuk, de a 65 évnél idősebb felnőttek majdnem ötöde már minden fogát elvesztette. A fogak torlódása, az ínybetegségek, a légúti problémák gyakorisága ugyancsak emelkedik. A légzési és a hozzájuk kapcsolódó alvási problémák pedig a szívbetegségek, az agyi rendellenességek és sok más, egész szervezetre kiterjedő kor előszobái.

AZ EMBERI SZERVEZET KAPUJA

Hogy mindez hogyan kapcsolódik egymáshoz? Minden a szánknál kezdődik. Szinte mindennek át kell haladnia a szánkon (illetve az orrunkon), ami bejut a testünkbe: a tápláléknak és a levegőnek, a baktériumoknak és a vírusoknak, illetve a környezeti méreganyagoknak is. Az egészséges száj hozzásegíti a szervezetet, hogy megkapja mindazt, amire szüksége van, miközben megvédi a testünket az ártalmaktól: megfelelő teret biztosít a levegőnek eljutni a tüdőnkbe, viszont az egészséges fogak és fogíny megakadályozza, hogy a mikrobák bejussanak a vérkeringésbe. A fogantatásunk pillanatától kezdve az orális egészség az életünk és a gyermekeink élete minden aspektusára hatással van.

A szájban történtek általában csak a jéghegy csúcsát jelentik, viszont jól tükrözik a szervezet egyéb tájain zajló folyamatokat. A száj rossz egészsége lehet valamilyen szisztémás betegség következménye, de akár oka is. Az egészségtelen szájban élő mikroorganizmusok nemcsak fogszuvasodást és ínybetegséget okoznak, hanem krónikus gyulladást is kiválthatnak. E baktériumok beléphetnek a véráramba, és a vér segítségével eljuthatnak bárhová a szervezetben, így súlyos egészségügyi veszélyhelyzet okai is lehetnek. Ehhez hasonlóan, ha a szájüreg nem fejlődik megfelelően, az nemcsak fogtorlódást és harapási problémákhoz vezethet, hanem a légutakat is szűkítheti, így akadályozva a légzést (vagyis az oxigénfelvételt). Ez pedig potenciálisan a szervezet összes sejtjére hatással van. A légutak részleges elzáródása miatt alvás közbeni légzészavar jöhet létre, aminek egészségi következményei szerteágazók az elhízástól a szív- és érrendszeri betegségekig.

Számos tényező felelős az amerikaiakat sújtó krónikus betegségek járványszerű elterjedéséért, de hamarosan látni fogjuk, hogy ezek között milyen kiemelt szerepe van a száj egészségének.

ISMERKEDJÜNK MEG A SZÁNKKAL!

Helló, száj! Hogyan lettél ilyen? Nézzük meg alaposabban a szervezetünk kapuját!

A felső állcsont és az alsó állkapocs

Ahogy sokan tudják, a szánkat két állcsont veszi körül, és ezekben ül a 20 tejfog, illetve a 32 maradandó fog. A felső állcsont (latinul maxilla) két csont egyesülésével jött létre. Ezek összeforrása nagyjából nyolcéves korban kezdődik, és ez az időpont kritikus fontosságú a fogszabályozás időzítése szempontjából, ahogy arról hamarosan még lesz szó.

A felső állcsontot kulcsfontosságúnak tartják az egész arc architektúrája szempontjából, mivel az alsó állcsont vagy állkapocs (mandibula) kivételével az arc minden csontja közvetlenül kapcsolódik hozzá. Ez hatalmas feladat az egyetlen, (nem is olyan) kicsi állcsont számára! Fontos tudni, hogy a felső állcsont szerepe nem merül ki a csontos szájpad kialakításában és a felső fogsor rögzítésében, hiszen vannak benne üregek is. A felső felület alkotja az orrüreg falát és aljzatát, a szemüregek alját, illetve részt vesz a járomcsont megformálásában.

Ennek megfelelően a felső állcsont jelentősége hatalmas az orr és az ajkak alakjának meghatározásában, a fogak, a járomcsont és a szemek elhelyezkedésében, illetve általában az arc arányosságának kialakításában. Minthogy a felső állcsont olyan szorosan kapcsolódik az arc sok más struktúrájához, a megfelelő fejlődése fontosságát nem lehet eléggé hangsúlyozni. Ha a maxilla rosszul fejlődik, az részlegesen elzárhatja a légutakat, zavarhatja az alvást, miatta összetorlódnak a fogak, harapási nehézségek keletkeznek, problémák adódhatnak a bölcsességfogakkal, sőt még a látással is.

Az alsó állkapocs (latinul: mandibula) ugyancsak fontos szerepet játszik a száj normális működésében. Ez az arc legnagyobb és az egyetlen mozgatható csontja. Képes szinte minden irányban elmozdulni, ez pedig elengedhetetlen a rágáshoz, a beszédhez, illetve az arckifejezések kialakításához. Az állkapocs az állkapocsízület (articulatio temporomandibularis) közvetítésével kapcsolódik a koponya többi részéhez. A mandibula megfelelő fejlődése elsődleges fontosságú a fogak, a harapás, illetve a nyelvet és a légutakat támasztó struktúrák egészséges fejlődése szempontjából.

Az állkapocs felelős az arc alsó harmadának – az áll és az alsó ajkak – kialakításáért, emellett pedig meghatározó szerepe van az arc arányosságának és egyensúlyának meghatározásában. A nem megfelelő méretű állkapocs miatt mély- és alulharapás alakulhat ki, ez pedig súlyosan ronthatja az ember általános megjelenését. Az állkapocs éveket vehet el vagy adhat hozzá az ember látszólagos életkorához, illetve meghatározza az áll és a nyak közötti távolságot.

Evolúciós oka lehet annak, hogy miért találjuk az egészséges szájat, illetve az arányos és kiegyensúlyozott arcot vonzónak. Ebben (és sok más) esetben az attraktivitás és az egészség kéz a kézben jár egymással. Abban a pillanatban talán nem is vagyunk tudatában, ám amikor valaki tetszik nekünk, egyúttal az egészségességét is vonzónak találjuk. De logikus is, hogy vonzódunk az egészséges jellegekhez, hiszen evolúciósan rögzült késztetésünk, hogy egészséges gyermekeket hozzunk világra, márpedig ennek alapfeltétele a szülők egészsége.

Az állkapcsok fejlődése és az okklúzió (vagyis a harapás)

Sokéves praxisomban számos tévhittel találkoztam már, de ezek közül a leggyakoribb a szülőknek az állkapcsok fejlődéséről alkotott hibás elképzelése. Azt feltételezik, hogy ahogy a gyerek nő, egyre nagyobb tér keletkezik a szájüregében. És ezt diktálná a józan ész is: ahogy növekszünk, mindenünk nagyobb lesz, nem? Nos, nem egészen, legalábbis az állkapcsok terén biztosan nincs így.

Amikor egy anyuka (elnézést, apukák, de általában az anyuka) elhozza a nyolcéves gyermekét a fogorvoshoz, és a gyermek elülső fogai nagyon össze vannak torlódva, az anyuka általában úgy vélekedik, hogy csak meg kell várnunk, amíg az állkapocs eléggé megnő, hogy helyet biztosítson a fogak számára. Amikor az anyuka elhozza a négyéves, alulharapásos gyerekét, azt feltételezi, meg kell csak várnunk, amíg kinövi. Talán már kitaláltad, de a fogszabályozásban a várakozás ritkán a legjobb megközelítés. Ha mégsem tudtad ezt, ne érezd magad rosszul emiatt: sok orvos, sőt fogorvos is rosszul kalkulálja az állkapocs növekedésének és a fogak előbukkanásának idejét.

Az igaz, hogy az állkapocs folyamatosan nő, miközben a gyermek növekszik. De furcsa módon ez a növekedés nem teremt nagyobb teret a fogak számára. Sőt, valójában a fogak rendelkezésére álló hely még csökken is az állkapocs növekedése közben. Ha most úgy érzed, elvesztetted a fonalat, hadd magyarázzam meg!

A leendő fogak, illetve az állcsontok nagyon lassan fejlődnek a növekedés során. Ez a fejlődés már a méhen belüli életszakasz hatodik hetében elkezdődik, és a tinédzserkor végéig vagy a húszas évek elejéig tart. Az állkapocs és a fogak fejlődését együttesen befolyásolják a gének és a környezet. A születés után a külső faktorok válnak meghatározóvá, például a szoptatás, a szájon át légzés, a szájjal kapcsolatos szokások, a nyelv tartása, a nyelési mintázatok, az étrend, a tejfogak korai elvesztése és egy sor más fogászati, fogszabályozási tényező.

Az alsó állkapocs példáján keresztül fogom elmagyarázni a növekedés és a rendelkezésre álló tér összefüggését. Ennek az az oka, hogy a felső állcsont közepén varratot találunk (itt kapcsolódik egymáshoz a két csont), és e varrat egészen nyolcéves korig nem kezd összezáródni. Így, ha több helyre van szükség, a felső állcsont eddig az életkorig könnyűszerrel képes tágulni. Ugyanakkor az alsó állkapocs középső varrata már egyéves korban összeforr. Így, ha a rendelkezésre álló helyről van szó, mindig jobban aggódunk az alsó állkapocs miatt, hiszen ott a kezünk sokkal inkább meg van kötve.

A mandibula (az állkapocscsont) úgy nő, mint egy szélesedő V betű. A kisgyerek állkapcsa a kis v betűre hasonlít, ami idővel nagy V betűvé fejlődik. Ahogy a tejfogakat felváltják a maradandók, az alsó állkapocs főként hátrafelé nő, hogy helyet biztosítson az első, második és időnként harmadik őrlőfogaknak. De ez a növekedés általában nem biztosít elegendő helyet a harmadik rágófognak (vagyis a bölcsességfognak), így az sokszor nem képes előtörni.

A száj elülső részével ellentétben, ahol a maradandó fogak nagyobbak és szélesebbek, mint a tejfogak, a hátulsó tejfogak éppenséggel szélesebbek, mint a maradandó fogak, amelyek leváltják őket. Ahogy a tejfogak kihullanak, és a helyükre kisebb maradandó fogak lépnek, a mögöttük lévő őrlőfogak előrébb csúsznak, hogy bezáruljon a nagyobb tejfogak után maradó rés (ezt angolul – és a magyar fogszabályozó szakirodalomban is – leeway space-nek nevezik). Ezzel csökken a fogív teljes kerülete.

Amikor helyet kell csinálniuk a torlódó fogak számára, akkor a fogszabályozó orvosok általában három trükköt húzhatnak elő a cilinderükből: tágíthatják az állkapcsot, eltávolíthatnak néhány fogat, vagy keskenyíthetik a fogakat.

Ténylegesen csak a felső állcsontot tudjuk tágítani, a korábban már említett, későn összeforró varrat miatt. A maradandó fogak eltávolítása pedig nem mindig vezet az elvárt eredményre, sem esztétikailag, sem funkcionálisan. Néhány kivételtől eltekintve, ha elkerüljük a maradandó fogak kihúzását, az általában segít megőrizni az ajkak teltségét, lassítja az öregedés hatásainak (a ráncok) megjelenését, szebb arcprofilt biztosít, illetve több helyet hagy a nyelv és a légutak számára. A fogak keskenyítése nem csupán esztétikai szempontból okoz gondot (tegye fel a kezét, akik szerint szépek az apró fogak), de matematikai méretbeli problémát is előidézhet, hiszen így a fogak nem fognak illeszkedni egymáshoz. Emellett a zománc túlzott eltávolítása a fogak oldaláról tönkreteheti az egészségüket.

Van azonban egy negyedik módja is a helycsinálásnak. Ez a lehetőség csodálatos, viszont a beavatkozást csak akkor lehet elvégezni, amikor a hátsó őrlő tejfogak még nem estek ki. Helyfenntartó eszközöket tehetünk a maradandó zápfogakra, hogy ezzel megakadályozzuk az őrlőfogak előrecsúszását, és így tartsuk fenn a leeway teret. Ezután e teret már a frontfogak elrendezésére használhatjuk. Ez az extra hely jelentős is lehet: öt milliméteres az alsó állkapocsban, és négy milliméter a felső állcsontban.

Szerinted mikor áll a fogak rendelkezésére a legnagyobb hely a gyerek szájában? Azt gondolnánk, hogy idősebb korban. Valójában azonban a fogív kerülete (a két oldal első őrlői közötti távolság az alsó állkapocsban) nyolcéves kor táján a legnagyobb, a felső állcsontban kicsivel később. Ha nem törődünk vele, a fogív kerülete egyre rövidül, ahogy az illető érik.

Forgalmazza:
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu

Felhasznált betűtípusok
Jost – SIL Open Font License
Liberation Serif – SIL Open Font License
Source Serif 4 – SIL Open Font License