Nagy Ádám
(szerk.)

A téridőn
is túl

részlet

ATHENAEUM

Copyright © Nagy Ádám (szerkesztő), 2022

Copyright © Szerzők, 2022

Minden jog fenntartva.

Kiadta az Athenaeum Kiadó,
az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja.
1086 Budapest, Dankó u. 4–8.
www.athenaeum.hu
www.facebook.com/athenaeumkiado

ISBN 978 963 543 284 4

Felelős kiadó: Dian Viktória
Felelős szerkesztő: Besze Barbara
Szerkesztő: Bárdos Zoltán
Műszaki vezető: Dubecz Adrienn
Borító: Földi Andrea

Elektronikus változat
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu
Készítette: Ambrose Montanus

Előszó

A képzelet és a tudomány kapcsolatát bemutató könyvsorozatunk nem előzmény nélküli. Az Oroszországban született amerikai fizikus, George Gamow Tompkins úr kalandjai a fizikával című, 1965-ben megjelent könyvét tekinthetjük az első olyan példának, amely a tudományos tájékoztatást populáris témával ötvözte. A könyvelőként dolgozó Tompkins úr a könyv minden páratlan fejezetében valami butaságnak tűnő, érthetetlen dolgot álmodik, amire a páros fejezetekben feltűnő fizikaprofesszor ad magyarázatot, bemutatva, hogy az elsőre idegennek ható álombeli furcsaságok hogyan kapnak értelmet a fizika világában. A sok kiadást megélt, világhírű könyv azt bizonyította, hogy a sokszor bonyolultnak tűnő tudományos kérdéseket igenis lehet közérthetően magyarázni.

Magyarországon a 2000-es években az Információs Társadalom és Trendkutató Központ indított – a Galaktika folyóirat szerkesztőivel – hasonló kezdeményezést Hipergalaktika címmel, amelyben, George Gamow könyvéhez hasonlóan, felváltva követték egymást a fikciós és a tudományos fejezetek, és egy-egy sci-fi-novella központi elemét (mesterséges intelligencia, intelligens otthon stb.), illetve az azzal kapcsolatos tudományos eredményeket magyarázta el a központ egy-egy kutatója.

A nemzetközi porondon nagy népszerűségnek örvendő műfajban 2016-ban jelent meg Tóth Csaba A sci-fi politológiája című munkája, amelyben egy adott fantáziavilág politológiai elemzése kapcsán magyarázott el a politikatudomány által használt fogalmakat. A könyv az első kötete volt a fikció és tudomány összefüggéseit vizsgáló friss, magyar nyelvű sorozatnak.

A nyitókötetet 2017-ben követte, az immár antológiaként jelentkező Fantasztikus világok. Ebben még mindig a politológia volt fókuszban, de helyet kaptak szociológiai alapvetésű tanulmányok is.

2018-ban a Nevelj jedit! – A képzelet pedagógiája a neveléstudomány világába igyekezett bepillantást nyújtani, felölelve a tesztelmélettől a tradicionális és reformpedagógiák bemutatásán át a tanárszerepek értelmezésén keresztül a bullying magyarázatáig a tanuláselmélet megannyi jelenségét.

A 2019-ben megjelent Párhuzamos univerzumok még ennél is szélesebb térképet rajzolt fel: a pszichológia, szociológia, politológia mellett teret adott a természettudományoknak is, hiszen földrajzi, csillagászati és fizikai tudománynépszerűsítő írások is helyet kaptak benne.

2020-ban az Egy galaxissal odébb a médiatudomány, a fejlődéslélektan és a tudományfilozófia bevonásával tovább bővítette a tudományos palettát.

2021-ben ismét tematikus kötet látott napvilágot a sorozatban: Az ébredő jogerő az alkotmánytantól a munkajogon át a büntetőjogon keresztül az eljárásjogig igyekezett átfogó képet adni a jogtudományról.

És elérkeztünk 2022-höz, amikor A téridőn is túl kötet pszichológiai, kémiai, fizikai, személyiségelméleti, pedagógiai, történelemtudományi, társadalmi, tudományelméleti munkáit nyújthatjuk át az olvasónak. Ebben a kötetben külön tematikus egység foglalkozik a függőségekkel, annak társadalom- és természettudományos megközelítésével, a gyerekvilággal – családi szocializációtól a gyermekjogig –, továbbá önálló részt kaptak a társadalomtudományok egyes területeit bemutató értelmezések. A zárófejezetbe pedig kvantumelméleti és tudományelméleti cikkek kerültek.

Összességében a hét kötetben 72 szerző 83 cikke látott napvilágot. Lehet, hogy egy időre érdemes megpihenni, és karbonitba tenni a folytatást…

Nagy Ádám

a kötet szerkesztője

Gyarmathy Éva A sötétség és a világosság egyenlőtlen harca

Bevezetés

A Batman–Joker-páros unikumnak tekinthető, mert a jó-rossz dimenziója a színek tekintetében a szokásos fordítottja: a „jó” a sötét, a „rossz” a színes. Sőt, az életeket menteni akaró erő a komor, ezzel szemben a pusztító folyton nevet. A Joker-figurával a DC-univerzum lényeges filozófiai-pszichológiai problémát tár elénk: a tanulság és (nem mellesleg) a nézőszám érdekében általában a „jó” győzedelmeskedik, de közben a gonosz folyton előnyben van, vonzóbb és taszítóbb, érdekesebb és sokszor adaptívabb, jobban alkalmazkodik a helyzetekhez.

A 2019-es Joker című film a társadalom által semmibe vett, nehéz sorsú ember komor karaktertanulmánya, egy szociális rémtörténet, az antiszociális személyiség fejlődésének kivonata, amely teljesen új megvilágításban meséli el Joker lelkének születését. Az ő személyiségfejlődésén keresztül különböző dimenziók mentén vizsgáljuk meg a mindenkiben ott lévő sötét erőket. Ma már ugyanis a személyiség-lélektan sem a sötét erők híján lévő személyiséget írja le egészségesnek, hanem azt, amely képes ezeket megzabolázni, sikeres megküzdési stratégiákat alkalmazni. Joker esetében a pszichiáter könnyedén diagnosztizálhatja a narcisztikus és antiszociális személyiségzavart, feltéve, hogy akad olyan szakember, akit Joker nem gyilkol meg a diagnózis felállítása előtt, így megírhatja a diagnózist.

A sokat bántalmazott Arthur Fleck szociopata gyilkossá, Jokerré válik. Mennyire valós ez a folyamat? Milyen, a társadalom számára is lényeges, különbség van a pszichopátia, a szociopátia és a narcizmus között? Lehet-e valaki egyszerre mindez? Mit mondhatunk Jokerről, akinek a gyerekkora tele van szenvedéssel? Miben különbözik tőle Batman, akinek szintén jutott súlyos gyermekkori trauma? Miért lehet a nevető, a lelkifurdalást, aggodalmat nem ismerő, a következmények miatt nem szorongó, a kudarcokon könnyen túllibbenő Joker a pozitív pszichológia mintaképe? Érdemes-e jónak lenni? És mit jelent az, ha valaki jó?

Gotham szuperhőse

Gotham City Batman városaként jelent meg először a képregényekben, majd a filmekben. Képzeletbeli nagyvárosról van szó, ami leginkább New Yorkra, főleg Manhattanre hasonlít, de lehetne akár Chicago vagy éppen London, de Glasgow is.

Gotham egy metropolisz minden jellemzőjét hordozza a fényes, égbe törő tornyoktól kezdve a technika csodáin át egészen a nyomornegyedekig: a fény, az elegancia, a korrupció, a bűnözés, a mocsok olvasztótégelye. Milliárdosok, hétköznapi emberek, maffiózók, politikusok, rendőrök és hajléktalanok a lakói. Ennek a városnak a leggazdagabb embere Thomas Wayne, aki a város idolja. A nagy pénzügyi válság – ahogy általában minden különleges helyzet – az amúgy is jó pozícióban lévők számára további előnyöket hoz, míg azok, akiknek nehezebb sors jutott, még reménytelenebb helyzetbe kerülhetnek. Ez történik Gotham lakóival is. Amit a jólét eltakart, a hiányok felszínre löknek.

Az elszegényedés okozta korrupció, törvénytelenség és bűnözés mindenhova elér. A dúsgazdag Thomas Wayne és felesége rablógyilkosság áldozata lesz. Gyermekük, Bruce Wayne szeme láttára lövi agyon őket egy piti bűnöző. Bruce a traumát soha nem heveri ki, de barátnőjének, Rachelnek, valamint pártolóinak és barátainak köszönhetően az iszonyatból és félelemből szuperhősként emelkedik ki Batman, a denevérember.

Fejlődése nem egyenes vonalon halad. Ifjan otthagyja tanulmányait, eltűnik, majd egy távoli országban börtönbe kerül, ahol egy ősi, titkos társaság vezetője segíti a továbblépésben. Az Árnyak Ligájának kimondott célja, hogy a történelem különböző időpontjaiban végrehajtott tisztogatások révén helyreállítsa a világ egyensúlyát. Bruce Wayne megtanulja és szinte emberfeletti fokra fejleszti a harcművészetét, de nem fogadja el az Árnyak Ligájának szemléletét, miszerint a pusztítás és gyilkosság vezet a jó útra. Nem hajlandó az utasítás szerint kivégezni egy gyilkost, hanem szembeszáll a Ligával, és elmenekül. Lélekben, tudásban és testben megerősödve tér vissza a városába, ahol Alfred Pennyworth, a Wayne család hűséges, fáradhatatlan komornyikja, Bruce gyámja, legjobb barátja, segédtisztje és helyettesítő apa-figurája fogadja. Batman szinte emberfeletti képességei azonban nem elegendőek, ezért Lucius Fox, a Wayne Enterprises vezérigazgatója, aki az üzleti érdekeltségeket irányítja, ellátja Batmant rendkívüli technikai eszközökkel, amelyek által már valóban emberfeletti tettekre képes. A bűnözés csökken, mert Batman megvédi a város lakóit.

A szupergonosz

Gotham lakója Joker is. Egy szuperhőssel szemben ugyanis meg kell jelennie egy szupergonosznak. A gonosz önmagában sokféle lehet: vannak korrupt politikusok, rendőrök, vannak kegyetlen maffiózók, de nem véletlenül vált Joker az egyik legismertebb és legnagyobb gonosztevővé. Joker nem rendelkezik világmegsemmisítő szuperképességekkel, de őrülete, kiszámíthatatlansága és kegyetlen képzelőereje olyan gonosszá teszi, hogy bárki rémálmává válhat, mert rendkívül pusztító hatása van.

Míg Batman, a szuperhős egyszínű, sőt fekete és lényegében unalmas, hiszen nem változik azután, hogy szuperhőssé formálja magát, Joker színes. Jellemzően lila vagy piros öltönyben látható, régies, bélelt vállú zakóban, kesztyűben, csíkos nadrágban és spicces cipőben, néha széles karimájú kalapban.

Joker karaktere és kulturális értelmezései jelentősen átformálódtak az idők során. Az eredeti kép egy zseniális intelligenciával és torz, szadista humorérzékkel megáldott gátlástalan pszichopata, de van olyan verzió is, amelyben különc, akár ártalmatlannak tekinthető tréfamester és mellesleg tolvaj. Ezekhez képest jelentősen eltérő vonalat képvisel az általunk alapul vett 2019-es Joker című film, amelyben Joker átalakulása előtti élete a hiábavaló küzdelmeinek sorozata, és a hirtelen váltás egy metrókocsiban történik, ahol három fiatal, elegáns bróker zaklatja, bántalmazza, mire ő lelövi őket.

Nincs olyan bűncselekmény, amely „meghaladná” Jokert, semmilyen embertelenség vagy kegyetlenség nem áll tőle távol. „Hőstettei” emellett színielőadások, amelyeket viccesnek állít be. Többször a látványosság fontosabb neki, mint a siker, és ami nem látványos, az unalmas számára. Bár azt állítja, hogy minden iránt közömbös, titokban mégis vágyik Batman figyelmére és elismerésére. Mindemellett Joker számos tettével megpróbálja Batmant gyilkosságra kényszeríteni, mert ha a legjobb ember képes gyilkolni, akkor igazolva látja, hogy bárki képes olyan szörnyeteggé válni, mint ő maga.

Míg Batman saját erejével és a technika segítségével küzd, Joker fizikailag nem kiemelkedő, inkább másokat mozgat. Maga az irracionális megszemélyesítése, és mindent képvisel, amivel Batman szemben áll. Joker a káosz, az anarchia és a megszállottság, és mint ilyen, sokak számára hős. Az a vágya, hogy a bűnözés révén felborítsa Gotham társadalmi rendjét, és a Batmannel való konfliktusában határozza meg önmagát. Tükrözi a társadalom képmutató, közönyös, látszatokra épülő, festett és feslett világát, miközben annak megdöntésére tör. Igazi populista, a megcsömörlöttek és a nyomor elől menekülők reménye.

Joker fejlődése

Joker – eredetileg Arthur Fleck – beteg anyjával élt a bűnözéssel, munkanélküliséggel és szegénységgel küzdő Gotham Cityben. Magányos, félénk ember, gyenge kommunikációs készségekkel, szociálisan alkalmatlan partibohóc, és feltörekvő stand-up komikus. Amikor egy tévéműsort néz, azt képzeli, hogy ő maga szerepel a műsorban, és mindenki figyelmét magára vonja. A szomszédjában élő lánnyal is a képzeletében randevúzik.

Egy kellemetlen idegrendszeri betegségben szenved, ami miatt a legváratlanabb pillanatokban kontrollálhatatlanul nevet. A szociális szolgálattól függ a gyógyszerei miatt, a terápiás foglalkozásai azonban pénzhiány miatt megszűnnek, abbahagyja a gyógyszerek szedését is, mindezt tetézi az is, hogy kiderül, valójában örökbe fogadott gyerek. A nevelőanya maga is labilis, tévképzetekkel és (valószínűleg) személyiségzavarral küzd, mindenesetre fekvőbeteg-terápián vesz részt egy elmegyógyintézetben. A nevelőanya kórtörténeti feljegyzései megemlítik, hogy Arthurnak fejsérülése volt, miután a nő és annak barátja bántalmazta: egy radiátorhoz kötözték és verték.

Az egymás után bekövetkező traumatikus események sorozata végül kibillenti Arthurt az egyébként is labilis egyensúlyból, és a fent említett helyzetben a hazafelé tartó metrószerelvényen megöl három őt zaklató férfit. Ezután pedig nincsen megállás, megtorol minden bántalmazást. Amikor álma valóra válik, és a neves komikus műsorának vendége lesz, már Jokerként mutatkozik be. Már nem lehet következmények nélkül kigúnyolni: az őt nevetségessé tevő műsorvezetőt is lelövi. Gothamban közben elszabadul a pokol, és Joker megdicsőülve a magukból kivetkőzött szerencsétlenek jelképévé lesz. Jokert – szörnyű tettei ellenére – ártatlannak találja a bíróság. Elmebetegségre vezetik vissza tetteit, és az Arkham Elmegyógyintézetbe küldik, ahol terápiás ülésen vesz részt, ám ekkor a pszichiátert is megöli. Véres lábnyomokat hagy a kórház folyosóján, és kitáncol az intézményből.

A film illusztrálja a korábbi, más Joker-variációkban is előforduló motívumot, miszerint „van egy rossz napja”, amit mindenki megért, mert mindenki megélt már hasonlót. Sőt, néhány ponton Joker talán még sajnálható is. Olyan, mint nagyon sokan mások: rengeteg felgyülemlett dühöt tart vissza, és megfontolás nélkül cselekszik. Joker legtöbbször hirtelen felindulásból gyilkol, nem tervez, vagy ha tervez is, a pillanat adta késztetéseknek enged. Megöli a zsarnokoskodó kollégáját, de életben hagy egy másikat, aki korábban nem zsarnokoskodott felette. Ez a Joker arra is törekszik, hogy üzenetet küldjön, ami nyilvánvaló, amikor élő adásban lövi le az őt megalázó tévés műsorvezetőt.

Vajon Joker tényleg beszámíthatatlan, és nem felelős a tetteiért? Esetleg mindazok felelősek, akik gonosszá tették, így az anyja, a nevelői, a társadalom?

Tartalom

Előszó

Gyarmathy Éva: A sötétség és a világosság egyenlőtlen harca

Kapitány-Fövény Máté: Mindnyájunk Drágaszágai

Lente Gábor: Fűszerben nem lehet hiány

Dancs Katinka: Játszva vezérigazgatóvá válni

Meleg Sándor: Lannisterektől Luciferig

Rónay Zoltán: Mi ez, Mando? Csomag vagy gyerek?

Vass Dorottea: Öblös hang, morgások és vakkantások: Chewbacca nyelvi képességei

Kádas István: Történelemhamisítás Palpatine módra, avagy miképp ismerheti meg Luke Skywalker a Jedi Rend régmúltját?

Pirisi Gábor: Zsáklaktól a Nagy Almáig

Béres Attila János – Nagy Ádám: Indiana Jones, a vallásszédelgő

Török Zoltán: Helyes volt-e a bölcsek kövének megsemmisítése?

Orosz László – Nagy Ádám: Potter úr kalandjai a kvantumelmélettel

Pintér András Gábor: „Ahová még ember nem merészkedett”

A kötet szerzői

Forgalmazza:
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu

Felhasznált betűtípusok
Jost – SIL Open Font License
Noto Serif – Apache License 2.0
Prompt – SIL Open Font License