Sigrid Bratlie — Hallvard Kvale

A jövő embere

A biotechnológiai forradalom
és annak hozadéka az emberiség számára
– részlet –

Fordította Petrikovics Edit

A könyv megjelenését a Nemzeti Kulturális Alap a kiadói program keretében támogatta.

This translation has been published with the financial support of NORLA.

Fremtidsmennesket
© Sigrid Bratlie and Hallvard Kvale
First published by Kagge Forlag, 2020
Published in agreement with Oslo Literary Agency
Hungarian translation © Petrikovics Edit, 2022
Hungarian edition © Typotex, Budapest, 2022
Engedély nélkül semmilyen formában nem másolható!

Lektorálta: dr. Kun Ádám

ISBN 978 963 493 166 9

Typotex Kiadó

Alapította Votisky Zsuzsa, 1989
A kiadó az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók
és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja.
Felelős kiadó: Németh Kinga
Felelős szerkesztő: Tűrk Rita
Borítóterv: Nagy László
Elektronikus könyv: Nagy Lajos

Tartalom

Prológus: Az élet előadása

I
Az élet kezdete

1. A kiindulópont

2. Amikor segítségre van szükséged ahhoz, hogy (egészséges) gyermeked szülessen

3. A jövő gyermeke

4. Szép új világ?

II
Az élet közepe

5. Élő szuperszámítógép vagy

6. Az élet forgatókönyvének olvasása

7. A saját tested meghekkelése

8. Genetika határok nélkül?

III
Az élet vége

9. Miért halunk meg?

10. Egészséges öregedés

11. A kor nem akadály

12. Ég veled, öregedés?

Epilógus: És most?

Köszönetnyilvánítás

Irodalom

Tárgymutató

Prológus

Az élet előadása

Mindaz, ami vagy, egyetlen aprócska sejtből származik. Valamennyi érzésed, gondolatod és ötleted, minden, amit véghezvittél, minden, amit másoknak jelentesz, a valaha átélt szerelmi csalódásaid, az érzés, amikor az első tavaszi napsugár a bőrödet simogatja – mindaz, ami vagy, amit teszel és megtapasztalsz, egyetlen sejttel kezdődött, amely akkor jött létre, amikor egy édesapádtól származó hímivarsejt egyesült édesanyád petesejtjével.

A tested mára sejtek milliárdjaiból áll – nagyjából ötször annyiból, mint ahány galaxis van az univerzumban. Létezése egy bonyolult, gondosan megkoreografált folyamat eredménye, amelyben az első sejt két, négy, nyolc, tizenhat részre osztódott. Egyre több és több sejt jött létre. A kezdetben teljesen azonos sejtek idővel specializálódni kezdtek. Néhányból idegsejt lett, másokból vérsejtek, megint másokból pedig vese-, szív- és májsejtek. Több mint kétszáz különböző sejttípust ismerünk az emberi szervezetben, és vélhetően számos olyan létezik még, amelyet eddig nem fedeztünk fel.

Azért, hogy a karod ne a lábad helyén legyen, vagy a szemed ne a tarkódra kerüljön, a sejtek folyamatos együttműködésben keresték a helyüket, nagyjából úgy, ahogy egy nagy társulat balett-táncosai foglalják el a pozíciójukat a színpadon. A sejtek egy része még öngyilkosságot is elkövetett menet közben, mert erre volt szükség – akárcsak a katonák, akik feláldozzák magukat a csapatukért. Ezen öngyilkos sejtek híján a karod végén csupán kisebb gumók lennének a kezed és az ujjaid helyett. Olyan volt ez az egész, mint egy nagyszabású előadás, ahol a különböző szerepekben folyamatosan növekvő számú, különféle sejtek dolgoztak együtt egy közös cél érdekében: hogy létrehozzanak téged.

Az ehhez szükséges recept DNS-ként lapul minden egyes sejtedben. Valahányszor egy sejt kettéosztódik, szinte felfoghatatlan mennyiségű részletes információt másol le azt illetően, hogy milyen legyél, és hogyan működjön a tested. A DNS az élet forgatókönyve, az előadás pedig egészen a halálodig tart. Az életed egy hosszú, összefüggő láncreakció, ahol molekulák jönnek létre és bomlanak fel annak érdekében, hogy a sejtek növekedhessenek, osztódhassanak, kommunikálhassanak egymással, és elvégezhessék a rájuk bízott feladatokat. Így képesek az izomsejtjeid gyorsan energiává alakítani a tápanyagokat, amikor hirtelen sprintelned kell, hogy elérd a buszt, és újakkal pótolni az elpusztult sejteket, amikor megvágod magad a konyhakéssel. De még a Broadway legnépszerűbb darabjai is véget érnek, akárcsak az élet előadása. Idővel apró elírások bukkannak fel a forgatókönyvben – azaz a DNS-ben. A sejtek elhasználódnak, megsérülnek és felhagynak az együttműködéssel. A koreográfia botladozik. Végül legördül a függöny; a testünk cserbenhagy bennünket. A számodra kimért idő véget ér, a színpad elsötétül.

Az ember hosszú ideje használja a technológiát és a tudományt az élet feltételeinek befolyásolására. Ma már nem válsz senki vacsorájává csak azért, mert rövidlátó vagy, ami a vadászó-gyűjtögető őseink esetében könnyen megesett, ugyanis néhány ügyes római évszázadokkal ezelőtt keretbe foglalt domborított üvegeket kezdett készíteni, amelyek korrigálni tudták a szem fénytörési hibáját. És az üknagyszüleinkkel ellentétben ma már kevesen tudjuk, milyen érzés napról napra üres gyomorral aludni térni. A mezőgazdaság és az élelmiszer-termelés óriási fejlődésének köszönhetően meglehetősen biztosak lehetünk abban, hogy másnap is kapunk tejet, kenyeret és húst a boltokban. Még a saját biológiánk felett is átvettük az irányítást. A modern orvostudomány lehetővé teszi, hogy egészségesebben és hosszabb ideig éljünk, a meddőségi problémákkal küzdő párok pedig segítséget kaphatnak a gyermekáldáshoz.

Bizonyos természetadta feltételek azonban teljes mértékben megkerülhetetlenek voltak mostanáig: például hogy egy gyermek fogantatásához egy nőre és egy férfira van szükség, hogy a szerencse és a balszerencse nagyban meghatározza, milyen szelvényt dob számodra a genetikai lottó, és hogy előbb vagy utóbb mindannyian meghalunk. De muszáj így lennie? A modern biotechnológia hamarosan a feje tetejére állítja a jól ismert biológiai igazságokat. Milyen messze vagyunk attól, hogy az, ami ebben a pillanatban science fictionnek hangzik, valósággá váljon? És mit jelent az egyén és a társadalom számára, hogy egyre nagyobb befolyással és irányítással rendelkezünk a biológiánk felett?

Ebben a könyvben bemutatjuk, hogyan működik a testedet alkotó, hihetetlenül fejlett gépezet, és hogy az új ismeretek és új az eljárások miként teszik lehetővé az emberi biológia felülírását az élet valamennyi szakaszában. Emellett arra buzdítunk, csatlakozz hozzánk, és velünk együtt gondold végig, hogy ezek az új lehetőségek milyen etikai kérdéseket vetnek fel a fogantatással, az élettel és a halállal kapcsolatban. Közösen hatással lehetünk arra, milyen lesz a jövő embere.

I
Az élet kezdete

1
A kiindulópont

Annak a matematikai valószínűsége, hogy ebben a pillanatban ezt a könyvet olvasod, szinte felfoghatatlanul kicsi. Először is véletlenek csaknem négymilliárd évnyi sorozata telt el a földi életből addig a pillanatig, amikor a szüleid találkoztak egymással. Ahogy annak is mérhetetlenül kicsi volt az esélye, hogy az édesapád kétszázötvenmillió spermiuma közül éppen az az egy talált utat édesanyád petesejtjéhez, és nem egy másik. Ám nem vehetjük sorra a Föld történetének minden egyes pillanatát, ráadásul a legtöbbünket alighanem az is feszélyezné, ha részletekbe menően végig kellene gondolnia, hogy mi történt a szülei között a fogantatása pillanatában.

Vizsgáljuk meg inkább azokat az eseményeket, amelyek közvetlenül a fogantatásunk után történtek, valamint azt a hihetetlen gépezetet, melynek köszönhetően létrejöttünk, és – élő bizonyítékaként annak, hogy milyen elképesztően kifinomult dolog is a biológia – pontosan olyanná váltunk, amilyenek vagyunk. Egy ember létrehozása ugyanis rendkívül bonyolult folyamat.

Az élet szikrája

Léted egy tűzijátékkal vette kezdetét. Nem olyan tűzijátékkal, amilyen szilveszter éjszakáján világítja meg az égboltot, hanem szervetlen fémionok mikroszkopikus tűzijátékával. A gyújtózsinór belobbant, ahogy az édesapád spermiuma az édesanyád petesejtjébe hatolt, amely másodpercekkel később egy cinkfelhőt lőtt ki. Amint a hímivarsejt benyomult, a petesejten valóságos kalciumcunami söpört végig. Ez a tűzijáték volt az azon sejtosztódási program beindulásához szükséges szikra, amelyet magzati fejlődésnek hívunk, és amely létrehozott téged.

Embrióként töltött első néhány heted rendkívül eseménydús volt. Mindössze öt nap alatt egy szabadon sodródó sejtből az édesanyád méhébe kapaszkodó, néhány száz sejtből álló labdává alakultál. A sejtek már ekkor megkapták a számukra kijelölt szerepeket, amelyek a későbbiekben meghatározták a sorsukat: a sejtek egy külső rétegéből méhlepény lett, egy belső sejtcsomóból pedig te magad lettél. Újabb néhány nappal később már három különböző rétegből álltál, akárcsak valami matrjoska baba. A legkülső rétegből alakult ki a későbbiekben többek között a bőröd, a hajad, a körmöd és az idegrendszered. A középső réteg volt az izomzat, a kötőszövet, a vér és a testedben lévő számos egyéb struktúra és szerv kiindulópontja. A legbelső rétegből pedig többek között a légutaid és a bélrendszered belseje jött létre.

Nem sokkal később már valódi kiterjedéssel büszkélkedhettél: lett elejed és hátad, magasságod, továbbá jobb és bal oldalad. Ezzel egyidőben a sejtjeid egyre nagyobb mértékben specializálódtak. Nyolc héttel a megtermékenyítés után a tested valamennyi kritikus struktúrája és szerve a helyére került, te pedig embrióból magzattá léptél elő. A terhesség további része nagyrészt a növekedésedről szólt, arról, hogy egy aprócska eperből sütőtök méretűvé váltál.

A fogantatástól a születésig tartó fejlődési folyamat a sejtek szakadatlan osztódásától, specializálódásától és újraszerveződésétől függ. Az egész komplex folyamatot a génjeidbe programozott utasítások irányították. Az élet forgatókönyve a DNS-ben van megírva… … …

II
Az élet közepe

5
Élő szuperszámítógép vagy

Amennyiben olyan vagy, mint mi, általában nem érzed különösebben látványosnak a mindennapokat, de vajon elgondolkodtál valaha azon, milyen elképesztő gépezet működik benned annak érdekében, hogy el tudd végezni a megszokott, mindennapi tevékenységeket? Hogy a fogkefét a szádba, és ne a szemedbe vagy az orrodba dugd, kivételes koordinációt és együttműködést követel egy gigantikus sejthálózatban. Mindezt fejlett biológiai algoritmusok irányítják, a génjeidbe programozva, amelyeket megint csak a tested és a környezeted által küldött jelek sorozata vezérel.

Valamennyi feladatot, amelyet a tested végez, az olyan automatikus folyamatoktól kezdve, mint a légzés és az emésztés, az olyan összetett tevékenységekig, mint a fejszámolás vagy a tánc, az igényeidnek és a környezetednek megfelelően össze kell hangolnia és be kell állítania. A rendszer a nap huszonnégy órájában, az év háromszázhatvanöt napján azon dolgozik, hogy változó körülmények között és az adott feltételeknek megfelelően mozgásban tartsa és a lehető leghatékonyabb teljesítményre ösztönözze testedet. A könyvnek ebben a részében közelebbről is szemügyre vesszük a működésedet, valamint azt, hogy milyen lehetőségeid vannak a saját biológiád meghekkelésére.

Te, a szuperszámítógép

Amikor 1969. július 16-án, egy szerdai napon, fellőtték az Apollo–11 űrhajót, mintegy hatszázmillió tévénéző tekintete tapadt a képernyőre. Négy nappal később lépett először ember a Holdra. Neil Armstrong egy csapásra világhírűvé vált. De nem ő volt az egyetlen hős a történetben. Kutatók, mérnökök, technológus szakemberek, gyári munkások, irodai alkalmazottak, középvezetők és a NASA egyéb alkalmazottainak százezrei dolgoztak közel egy évtizeden át célirányosan és tervszerűen azért, hogy ez a pillanat megvalósulhasson.

Egy legalább ennyire kiterjedt támogatási rendszer van mozgásban, hogy tested mindennap elláthassa a feladatait. A munka nagy része a sejtjeidben történik, ahol nagyobb a nyüzsgés, mint december huszonharmadikán egy nagyobb bevásárlóközpontban. Számtalan tevékenység zajlik egyszerre. A fehérjegyárban több százezer „gyári munkás” – fehérjék és egyéb, különböző szaktudással rendelkező molekulák – dolgoznak azon, hogy a sejt számára szükséges összes fehérjetermék elkészüljön. Az egész olyan, mintha egy futószalagnál zajlana, ahol a használati utasítás – egy gén – átböngészését követően különálló alkotórészekből összeállítanak egy terméket. Amikor egy fehérje elkészül, a hajtogatás és a csomagolás következik, majd a gyárból a sejten belüli fonalszerű rostok hatalmas hálózatába küldik, az úgynevezett citoszkeletonba, azaz sejtvázba. Itt történik a fehérjék és egyéb molekulák oda-vissza szállítása olyan elképesztő tempóban, amely – a méretéhez képest – a németországi autópályán száguldozó leggyorsabb járművek végsebességét is messze meghaladja. A forgalmi dugók és ütközések elkerülése érdekében a teljes szállítmányozást össze kell hangolni.

A rakományban lévő fehérjéknek a sejt területén lévő célállomásokig kell eljutniuk, hogy ott fontos feladatokat végezzenek. Néhányan a mitokondriumokhoz, azaz a sejt akkumulátoraihoz tartanak, hogy segítsenek az energiatermelésben. Mások a sejtet körülvevő membránhoz mennek, hogy egyfajta „határőrökként” betolakodókat keressenek. Megint mások célállomása a sejtmag, hogy karbantartási munkát végezzenek a DNS-en. Egy részük a „hulladékgazdálkodási hatósághoz” kerül, az ő dolguk a tönkrement vagy felesleges molekulák és a sejtben felhalmozódott egyéb „szemét” összegyűjtése, szelektálása és újrahasznosítása. Néhányan hosszú kirándulást tesznek a sejten kívülre, hogy a test más területein végezzenek feladatokat – és így tovább.

Nem elég azonban, hogy a sejtek megszervezik saját munkájukat, együtt is kell működniük egymással. A bőr sérülésének helyreállításához például összehangolt erőfeszítésekre van szükség: a májsejtek protrombint és más fehérjéket termelnek, amelyek a sebbe áramlanak, hogy ideiglenes „tömítést” képezzenek. Az immunsejtek eltávolítják az elhalt hámsejteket, baktériumokat és egyéb szennyeződéseket a területről. A miofibroblasztoknak nevezett sejtek hosszú fehérjerostok segítségével összehúzzák a seb széleit, az erekben és a bőrben lévő sejtek pedig osztódni kezdenek, hogy elesett bajtársaikat helyettesítsék, és véglegesen eldugaszolják a sebet.

A sejtek ezermilliárdjai processzorok hatalmas hálózatát alkotják, amelyek közösen működtetnek egy szuperszámítógépet – a testedet. A rendszer szerves molekulák folyamatos felépítésével és lebontásával működik, hogy energiát nyerjen és használjon fel. A sejtek növekedését, osztódását, kommunikációját és az összes rájuk bízott feladat elvégzését bonyolító létfontosságú kémiai folyamatok összességét anyagcserének, más szóval metabolizmusnak nevezzük. A folyamatot a környezeted és a közted zajló összetett interakciók irányítják… … …

III
Az élet vége

9
Miért halunk meg?

Mi, emberek egyre tovább élünk. Manapság egy átlagos norvég valamivel több mint nyolcvan évig él. Összehasonlításképpen, a múlt század elején szerencsésnek számítottál, ha betöltötted az ötvenedik életévedet. Az anya és a gyermek egészsége, a táplálkozás és a fertőző betegségek kezelése terén elért jelentős előrelépések nagyban hozzájárultak ahhoz, hogy bő száz év alatt a várható élettartam csaknem megduplázódott.

Az első akadály, amellyel akkoriban meg kellett birkóznod, az első alattomos életéved volt. 1900-ban ezer norvég gyermekből nyolcvan egyéves kora előtt meghalt, részben születési komplikációk, bölcsőhalál és általában a rossz életkörülmények miatt. Ma ez a szám alacsonyabb, mint ezerből kettő. Ennek elsősorban az az oka, hogy ma már megfelelő egészségügyi és szülészeti ellátást tudunk nyújtani mind az anyának, mind pedig a gyermeknek.

Ahhoz, hogy hosszú ideig élhess, egész életedben megfelelő és tápláló élelmiszerekhez is hozzá kell jutnod. Az üzletek vaníliás fánkkal és előre szeletelt baconnel teli polcai között sétálva, talán nem az éhezéstől félsz a legjobban, kétszáz évvel ezelőtt azonban valószínűleg ezzel a problémával néztél volna szembe. A gyenge termés, valamint a gabonaimport napóleoni háborúk ideje alatti brit blokádja éhínséghez vezetett Norvégiában, emberek ezrei vesztették életüket, egész családok éheztek vagy haltak éhen. Amikor 2020 márciusában kitört a koronavírus-járvány, az üzletek konzervkészletét a Spagetti à la Caprival az élen ugyan villámgyorsan kifosztották, éhezni azonban nemigen fogsz manapság. Bár a világ több részén továbbra is súlyos kihívást jelent az éhezés, az éhínség okozta halálozások száma azonban a múlt század közepe óta az évi mintegy tizenhatmillió főről mára kevesebb mint egymillióra csökkent. A világ átlagos napi kalóriabevitele az 1980-as évek elején hasonlított először az ajánlott napi kalóriamennyiséghez, azóta egyre nő. A folyamatos élelmiszer-ellátás fontos alappillére a várható élettartam megnövekedésének.

Ami pedig harmadsorban hozzájárul az életünk meghosszabbításához, az az, hogy hatékony módszereket fejlesztettünk ki a fertőző betegségek megelőzésére és kezelésére. A vakcináknak, az antibiotikumoknak és a jobb higiéniai körülményeknek köszönhetően sok egykor életveszélyes betegséget, például a pestist és a himlőt, mára felszámolták, vagy szinte jelentéktelennek tekintik, különösen a nyugati világban. Az elmúlt fél évszázadban ötszáz európaiból kevesebb mint egy vesztette életét fertőző betegségekben évente, és ez a szám folyamatosan csökkent. Ma négyezerből kevesebb mint egy fő hal meg ilyen okból. Bár továbbra is előfordulhatnak olyan járványok, mint a Covid-19, sokkal jobban fel vagyunk vértezve ezek kezelésére, mint a régi időkben.

A várható élettartam világszerte jelentősen emelkedett az elmúlt évtizedekben. Vajon a végtelenségig tovább emelkedhet? Sok szakértő véli úgy, hogy ennek kicsi a valószínűsége.

Mi az öregedés?

1997. augusztus 4-én Jeanne Louise Calment örökre elaludt a franciaországi Arles egyik idősek otthonában. A rendelkezésre álló dokumentumok szerint ekkor százhuszonkét éves és százhatvannégy napos volt. Elképesztő világrekord, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy csaknem a haláláig napi két szál cigarettát szívott. Az idős hölgy statisztikai eltérés volt, ha hiszünk a szakértőknek, mivel a test nagyjából száztizenöt év után eléri azt a határt, ameddig kitartani képes. Jeanne Calment kivételével, tudomásunk szerint, soha senki sem érte meg a százhuszadik életévét. A test egyszerűen túl öreg lesz. De mi történik valójában, amikor öregszel?

A fogantatásunk pillanatától fogva öregszünk. Az öregedés szóval írjuk le azokat a változásokat, amelyek az idő múlásával bekövetkeznek. Kulturális szempontból az öregedés az élet különböző szakaszain keresztülvezető utazás. Biológiai értelemben az öregedés a fizikai és pszichológiai változások összessége, amelyek az idő múlásával történnek az emberrel. Az, hogy a magzat agya nő a terhesség alatt, hogy tinédzserként nemileg éretté válunk, és hogy felnőttként kevesebb alvásra van szükségünk, egytől egyig az életkor előrehaladtával bekövetkező biológiai változások eredménye.

Amit azonban sokan az öregedéssel társítanak, az a fokozatos funkcióvesztés, amely akkor következik be, amikor a test már nem működik optimálisan, ilyen például a gyengülő hallás, a lassuló reflexek vagy a hátfájás és a derék merevsége. Az öregedéssel növekszik a különféle betegségek, például a rák, a szív- és érrendszeri betegségek, a cukorbetegség és a demencia kialakulásának esélye. Mindez ugyanazokból a biológiai mechanizmusokból származik: a sejtek elhasználódása és károsodása betegségekhez vezet.

Ha jobban belegondolunk, az egész nem különbözik sokban egy autótól. Ha megfelelően karbantartod és ápolod a kocsidat, éveken át hűséges és megbízható járműved lesz. A rozsda eltávolításával, az olajcserével és a rendszeres szervizeléssel maximalizálhatod az autód élettartamát. Mindazonáltal a használat és az idő múlása végül helyrehozhatatlan károkat okoz az autó egyre több alkatrészében. A fékbetétek elkopnak, a részecskeszűrő eltömődik. Egy nap megadja magát a sebességváltó. Egyszerűen annyi történik, hogy az autó használat közben elkopik, elfárad, és ez az elhasználódás végül meghibásodásokhoz vezet. Ez a folyamat az alábbi nagyon egyszerű modellel írható le:

Használat → Kopás → Működési zavar

Ugyanez az elv érvényes a testedre is. Akármilyen egészségesen élsz is, a tested sejtjei elhasználódnak az anyagcserének nevezett napi műveletek során. Az anyagcsere mindazon biokémiai folyamatok összessége, amelyek lehetővé teszik a sejtek növekedését, osztódását és azt, hogy elvégezzék a rájuk bízott feladatukat. Amikor a sejtek károsodnak, idővel már nem fognak megfelelően működni. Például minél idősebb vagy, annál hosszabb ideig tart egy seb gyógyulása, mert az immunsejtek már nem reagálnak olyan gyorsan. Nehézkesebb a járás, mert az izomsejtek egyre fogynak és gyengülnek. A termékenység csökken, mert az ivarsejtek egyre rosszabb minőségűek. A betegség kockázata egyre nagyobb: például rák alakulhat ki a szervezetedben, ha egyes sejtjeid nem megfelelően viselkednek, a szíved cserbenhagyhat, amikor az izomsejtek már nem tudnak eléggé összehúzódni a vér pumpálásához, vagy fokozatosan elhalhatnak az agysejtjeid. Végül a terhelés túlságosan nagy lesz, a test pedig feladja. A fenti modell, némi módosítással, a következőképpen használható a test öregedési folyamatának leírására:

Anyagcsere → Károsodás → Betegség

Ez az elv szolgál az úgynevezett „hallmarks of aging”, azaz az „öregedés jellemzői” alapjául. Ahhoz, hogy megértsük, mi történik ezekben a különböző folyamatokban, sejtszinten kell megvizsgálnunk a dolgot… … …

Epilógus

És most?

Mi is valójában az ember? A biológia meghekkelésének képessége az élet minden szakaszában új aktualitással és új jelentőséggel tölti meg ezt a nagy kérdést. Nem vagyunk az evolúció végpontja. Az emberiség folyamatosan fejlődik, így történelmietlen és értelmetlen volna azt állítani, hogy a 2020-as év embere a végső pont, ahol meg kellene állnia a fejlődésnek. Ugyanakkor válaszút előtt állunk: azok a technológiák, amelyek egyre inkább lehetővé teszik saját evolúciónk befolyásolását és irányítását, reményteljes lehetőségeket hoznak magukkal, ugyanakkor alázatot és óvatosságot is követelnek.

Akkor most rukkoljunk elő néhány jóslattal: 2030-ra teljesen normális lesz, ha a teljes genetikai forgatókönyved „kinyomtatott példányát” tanulmányozod egy úgynevezett teljes genomszekvenálás formájában, amely sokkal részletesebb vizsgálat, mint a szokásos DIY genetikai tesztek, amelyek csupán a génállomány egyes részeit elemzik. Ekkorra talán már az is lehetségessé válik, hogy új ivarsejteket hozzanak létre őssejtekből rendelésre, és az azonos nemű emberek gyermekvállalásának segítésére használják a technológiát. A legsúlyosabb örökletes betegségek megelőzése érdekében a világ több pontján is elvégezhetik majd az ivarsejtek és az embriók génszerkesztését – a hatóságok jóváhagyásával. A még távolabbi jövőben a CRISPR technológiát a demenciáért, a rákért és egyéb, mindannyiunk által hordozott betegségekért felelős genetikai sérülékenységek megszüntetésére is felhasználják majd.

A következő néhány évtizedben olyan bőséges ismeretanyag áll majd rendelkezésünkre az öregedés folyamatával kapcsolatban, hogy gyógyszerek és a biotechnológiák segítségével le is lassíthatjuk azt. Ugyan senki sem fogja megérni az ezredik életévét, de a jövőben valószínűleg évtizedekkel tovább élhetünk, mint ma.

Ismeretlen terület

Nem mindenki fog egyetérteni ezekkel az előrejelzésekkel. Néhányan azon a véleményen lesznek, hogy fenntartások nélküli hype-ról van szó, amely eltúlozza a technológiában rejlő lehetőségeket és alábecsüli az etikai kérdéseket. Mások azt fogják mondani, hogy nem merünk elég messzire menni, és azt állítják majd, hogy a fejlődés olyan speciálisan tervezett embereket fog adni nekünk, akik okosabbak, gyorsabbak és erősebbek lesznek nálunk, laboratóriumokban fogják előállítani őket tömeggyártásban, és hogy belátható időn belül gyakorlatilag örök életet biztosíthatunk magunknak. Megint mások mindent megtesznek majd azért, hogy megakadályozzák a biotechnológia olyan jellegű alkalmazását, amit ebben a könyvben felvázoltunk, mert ellentmond a személyes meggyőződésüknek azt illetően, hogy mi helyes, és mi helytelen.

Bármennyire is pontosak az előrejelzéseink, egyvalami biztos: ma már felülírható a biológia oly módon, ami alig néhány évtizeddel ezelőtt még elképzelhetetlen volt, és minden arra utal, hogy ez épp csak a kezdet. A fejlődés egyre gyorsabban halad, egyre messzebbre, egyre inkább ismeretlen területre visz bennünket. Ezt más technológiai fejlesztések is felgyorsítják és felerősítik majd, mint például a saját test valós idejű monitorozása bioszenzorok és úgynevezett „wearables”, azaz viselhető eszközök, például okosórák használatával. Ez számodra, valamint a kutatók és a vállalatok számára egyaránt nagy mennyiségű adatot szolgáltathat a fizikai állapotodról és a biológiai adottságaidról. Amikor ráadásul a mesterséges intelligencia lehetővé teszi az efféle adatok sokkal mélyebb megértését, mint amire szánalmas emberi agyunk képes, a betegségekkel, az egészséggel és a tulajdonságokkal kapcsolatos, géneket és biológiát felölelő ismeretek az élet minden szakaszában egyre nagyobb ütemben növekednek majd. A tudás nem azonos a bölcsességgel, és előfordulhat, hogy nem akarunk minden egyes ösvényt megvizsgálni, amely feltárul előttünk. Mire fogjuk voltaképpen használni ezeket az új lehetőségeket, és mit hoz számunkra, emberek számára a jövő?

Ég veled, adatvédelem?

Mostanáig világszerte „csupán” valamivel több mint egymillió ember számára készült teljes, részletes DNS-vizsgálat. A következő évtizedben nem lehetetlen, hogy a teljes genomszekvenálást végeztető emberek száma meghaladja majd a százötvenmilliót… … …

Köszönetnyilvánítás

Ezzel a könyvvel az a célunk, hogy átfogó ismereteket nyújtsunk az emberi test hihetetlen gépezetéről, és egyúttal bevonjuk az olvasót azoknak a fontos döntéseknek a megvitatásába, amelyeket a biológiai forradalom állít elénk. Az ismeret és a vita e sajátos kapcsolata szívügyünk: a biotechnológiáról folytatott politikai vitának gyakran jót tenne egy kicsit több mind a biológiával, mind a technológiával kapcsolatos ismeret – és több tudós mutathatna még nagyobb érdeklődést a kutatási eredmények társadalmi következményei iránt.

Nagyon sokan érdemelnek köszönetet a munkánk során nyújtott segítségükért. A szerkesztőnk, Solveig Øye felemelő lelkesedéssel és konstruktív hozzájárulással inspirálta és irányította a teljes folyamatot az ötlettől a könyvig. Szintén óriási köszönettel tartozunk Solveig Kagge kiadóbeli kollégáinak a rengeteg segítségért és azért a munkáért, melyet a tudományos ismeretterjesztésért végeznek Norvégiában. Hálásak vagyunk a Trine + Kim grafikai stúdiónak, amiért pontosan olyan borítót terveztek nekünk, amilyet megálmodtunk.

Köszönet illeti a gyakorlott és hozzáértő szakembereket, Bente Romundstadot, Cathrine Bjorvatnt és Hilde Loge Nilsent, akik a kézirat egyes részeivel kapcsolatban olyan észrevételeket tettek, amelyektől a könyv jobb, mi pedig bölcsebbek lettünk. Természetesen minden fennmaradó hiba vagy mulasztás kizárólag a mi felelősségünk, ahogy valamennyi kijelentés és nézőpont a sajátunk.

A Fritt Ord és a Det faglitterære fond ösztöndíjakkal járult hozzá a könyv elkészüléséhez, amelyek a mindennél fontosabb időt biztosították számunkra ahhoz, hogy teljes figyelmünket a könyv kéziratának szentelhessünk. Norvégiában nemigen gazdagszik meg könyvírásból az ember, mindazonáltal nagyon hálásak vagyunk, amiért vannak támogatóink, akik reményt adnak arra, hogy ne veszteséggel zárjuk a projektet. Köszönettel tartozunk a munkáltatóinknak is ezért a másfél évért, akik jóindulatot és rugalmasságot tanúsítottak, amikor szabadságra volt szükségünk az íráshoz: a Biotechnológiai Tanácsnak, a Norvég Rákellenes Társaságnak, a Norvég Mezőgazdasági Szövetkezetek Szövetségének és a Társadalomkutatási Intézetnek.

Számos barát, kolléga és ismerős szintén nagy köszönetet érdemel, amiért megosztották velünk a tudásukat és a tapasztalataikat, inspiráltak bennünket és vitatkoztak velünk a könyv megírásához vezető évek során. Ez a néhány oldal nem lenne elegendő ahhoz, hogy valamennyiük nevét megemlítsük – be kell érnetek egy hálás és szívből jövő, mindannyiótoknak szóló köszönettel.

A könyvben tárgyalt valamennyi kisebb-nagyobb biotechnológiai áttörés szinte felfoghatatlan mennyiségű kutatáson alapul. Köszönjük mindenkinek, aki fáradhatatlanul dolgozik azért, hogy új darabokkal bővítse a tudáspuzzle-t. És köszönet illeti Torence Andersont is, aki időt szakított arra, hogy friss hírekkel szolgáljon a fiáról, az SMA-beteg Malachiról.

Köszönetet mondunk szüleinknek és testvéreinknek, akik folyamatosan biztattak bennünket. Köszönet Bendiknek, aki biztosan nagyon klassznak találná, hogy az öccse egy ilyen könyvet írt. A legnagyobb köszönet mégis a mi drága Randinknak, Karinunknak, Helenénknek és Evánknak jár. Legfőbb reményünk, hogy ez a könyv némi hozzájárulás lehet ahhoz, hogy mi, felnőttek ma jó döntéseket hozzunk azért a világért, amelyet egyszer ti fogtok átvenni.

Irodalom

Az alábbiakban számos könnyen olvasható és informatív forrásra hivatkozunk azon olvasóink számára, akik többet szeretnének megtudni az általunk tárgyalt témák némelyikéről. Emellett jó néhány „nehezebb” szakirodalmat is megjelölünk, hogy szakmai bizonyítékot nyújtsunk a könyvben szereplő állításokról és információkról, és hogy további olvasmányt biztosítsunk a témában még alaposabban elmélyülni kívánó olvasóink részére.

A szerzők által összeállított bibliográfia mellett a kiadó néhány, magyar nyelven elérhető forrást is ajánl.

A hivatkozások URL-címét rövidítettük, utolsó ellenőrzési dátum: 2022.06.23.

1. A kiindulópont

Alapvető ismeretek az ember embrionális és magzati fejlődéséről

Norsk Helseinformatikk (2017) Fosterutvikling. nhi.no/

Egyszerű bevezetés a DNS, az öröklődés és a genetika témakörébe

Bioteknologirådet (2019) Arv og genetikk., bioteknologiradet.no/

Érettségi 2018 – Biológia: A genetika alapjai

YouTube – videó link

A DNS csomagolásának kiszámítása

A DNS-szál kifeszített formában két méter hosszú és 0,34 nanométer vastag, azaz körülbelül 726 000 000 köbnanométeres térfogattal rendelkezik. Legkondenzáltabb formájában a DNS térfogata bázispáronként 5,80 köbnanométer. (Chen, B. et al. (2017) Three-dimensional positioning and structure of chromosomes in a human prophase nucleus. Science Advances, 3 (7), e1602231). A kondenzált DNS teljes térfogata tehát 17 400 000 köbnanométer (1,74×10−17 liter), azaz körülbelül negyvenkétszer kisebb, mint kifeszített formában. Egy Volvo csomagtartója kb. 500 liter, egy közepes méretű bőrönd pedig nagyjából 70 liter.

További olvasmány az evolúcióról és a fejlődéstanról

Brøgger, A. – Voje, K. L. (2019): Utviklingslæren. Store norske leksikon. snl.no/utviklingslæren

Kun Ádám: Evolúcióbiológia. Budapest, Typotex Kiadó, 2017.

Az ízlésről és a genetikáról

Santa-Cruz Calvo, S. – Egan, J. M. (2015): The endocrinology of taste receptors. In: Nature Review Endocrinology, 11(4), 213–227., valamint Reed, D.R. – Knaapila, A. (2010) Genetics of taste and smell: Poisons and pleasures. In: I C. Bouchard (szerk.): Genes and Obesity. Academic Press, 213–240.

Vakfolt a szemben

Novella, S. (2008) Suboptimal optics: Vision problems as scars of evolutionary history. Evolution: Education and Outreach 1, 493–497.

Statisztika a hátfájásról

Folkehelseinstituttet (2018). Muskel- og skjeletthelse. hi.no/

Nem tudunk C-vitamint előállítani

Drouin, G., Godin, J-R. – Pagé, B. (2011) The genetics of vitamin C loss in vertebrates. Current Genomics, 12 (5), 371–378.

A spermium diszfunkcionális farkát okozó mutáció

Khelifa, M. B. et al. (2013) Mutations in DNAH1, which encodes an inner arm heavy chain dynein, lead to male infertility from multiple morphological abnormalities of the sperm flagella. The American Journal of Human Genetics, 94 (1), 95–104.

A petesejtek nem megfelelő éréséért felelős mutáció

Maddirevula, S. et al. (2017) Female infertility caused by mutations in the oocyte-specific translational repressor PATL2. In: The American Journal of Human Genetics, 101 (4), 603–608.

Általános információk a gerinceredetű izomsorvadásról (SMA)

Frambu kompetansesenter for sjeldne diagnoser. Spinal muskelatrofi. frambu.no/
Wikipédia: Spinális izomatrófia

Generációnkként száz-kétszáz új mutáció jön létre az emberben

Jónsson, H. et al. (2017) Parental influence on human germline de novo mutations in 1,548 trios from Iceland. Nature 549(7673): 519-522

2. Amikor segítségre van szükséged ahhoz, hogy (egészséges) gyermeked szülessen

Bevezetés a megtermékenyítés folyamatába

Nesheim, B-I. (2018): Befruktning. Store norske leksikon. sml.snl.no/befruktning
Wikipédia: Megtermékenyülés

A sejtosztódási folyamatokról

O’Connor, C. (2008) Cell division: Stages of mitosis. Nature Education, 1 (1), 188.

A kromoszómákról és a triszómiákról

Børresen-Dale, A-L – Heiberg, A. (2019) Kromosomer. Store medisinske leksikon. sml.snl.no/kromosomer
Wikipédia: Kromoszóma

Egyszerű bevezetés a mesterséges megtermékenyítéshez

Bioteknologirådet (2019). Assistert befruktning. bioteknologiradet.no/,
Wikipédia: Mesterséges megtermékenyítés

Az első IVF-kezeléssel fogant gyermek

Manganaro, C. L. (2019) Louise Brown. Encyclopædia Britannica. britannica.com/ – Louise Brown

A Norvég Statisztikai Hivatal adatai az első gyermeküknek életet adó nők átlagéletkoráról

www.ssb.no/

Élveszületések az anya és az újszülött főbb jellemzői szerint Magyarországon:

www.ksh.hu/

A férfiak termékenységének csökkenése

Levine, H. et al. (2017) Temporal trends in sperm count: a systematic review and meta-regression analysis. Human Reproduction Update, 23 (6), 646–659.

A mesterséges megtermékenyítés statisztikái Norvégiában

statistikkbank.fhi.no/

Az első donorsperma segítségével végrehajtott megtermékenyítés

Gregoire, A. T. – Mayer, R. C. (1965) The Impregnators. Fertility and Sterility 16 (1), 130–134.

A méhtranszplantációról

Kvale, H. (2016) Mor med en annens livmor. In: GENialt.

bioteknologiradet.no

Bevezetés a preimplantációs genetikai diagnosztikába

Bioteknologirådet (2019) Gentesting av embryoer (PGD). bioteknologiradet.no/

Bán Zoltán és Papp Zoltán (2006) Prenatális és preimplantációs diagnosztika. Magyar Tudomány 2006(3):322 matud.iif.hu/

A magzati diagnosztika NIPT módszeréről

Bioteknologirådet (2019). Fosterdiagnostikk.

bioteknologiradet.no/

Több mint nyolcmillió gyermek született IVF-kezelés segítségével

ESHRE (2018) More than 8 million babies born from IVF since the world’s first in 1978: European IVF pregnancy rates now steady at around 36 percent, according to ESHRE monitoring. ScienceDaily. sciencedaily.com/

3. A jövő gyermeke

PCSK9 és a szívbetegségek kockázata

Wu, N-Q. – Li, J-J. (2014) PCSK9 gene mutations and low-density lipoprotein cholesterol. Clinica Chimica Acta, 431, 148–153.

CCR5-mutáció és -előfordulás

Solloch, U. V. et al. (2017) Frequencies of gene variant CCR5-Δ32 in 87 countries based on next-generation sequencing of 1.3 million individuals sampled from 3 national DKMS donor centers. Human Immunology, 78 (11-12), 710–717.

Intelligencia és öröklődés

Plomin R., Deary I. J. (2015) Genetics and intelligence differences: five special findings. Molecular Psychiatry, 20 (1), 98–108.

Gének ezrei állnak kapcsolatban az intelligenciával

Savage J. E. et al. (2018) Genome-wide association meta-analysis in 269.867 individuals identifies new genetic and functional links to intelligence. Nature Genetics, 50 (7), 912–919.

A CCR5 és az intelligencia kapcsolata

Zhou, M. et al. (2016) CCR5 is a suppressor for cortical plasticity and hippocampal learning and memory. eLife, 5, e20985.

Az SMA hordozógyakorisága

Wilson R. B. – Ogino S. (2008) Carrier frequency of spinal muscular atrophy. Lancet, 372 (9649), 1542.

A BRCA1/2 hordozógyakorisága

Janavičius R. (2010) Founder BRCA1/2 mutations in the Europe: implications for hereditary breast-ovarian cancer prevention and control. EPMA Journal, 1 (3), 397–412.

Az APOE4 hordozógyakorisága

Ward, A. et al. (2012) Prevalence of apolipoprotein E4 genotype and homozygotes (APOE e4/4) among patients diagnosed with Alzheimer’s disease: a systematic review and meta-analysis. Neuroepidemiology, 38 (1), 1–17.

A mitokondriumról és eredetékről

Martin, W. – Mentel, M. (2010) The origin of mitochondria. Nature Education, 3 (9), 58.

A mitokondrium-adományozásról

Gråbøl-Undersrud, E. – Borge, O. J. (2019) Gutt født med DNA fra to kvinner og én mann. Aftenposten. aftenposten.no/, Wikipédia: Háromszülős megtermékenyítés

Általános információk a CRISPR-ről

Bratlie, S. (2019) CRISPR. Store medisinske leksikon. sml.snl.no/CRISPR, mta.hu/

Doudna, Charpentier és munkatársai elsőként bizonyították, hogy a CRISPR univerzális genetikai ollóként használható

Jinek, M. et al. (2012) A programmable dual-RNA-guided DNA endonuclease in adaptive bacterial immunity. Science, 337 (6096), 816–821.

Az első génszerkesztett gyermekekkel kapcsolatos események rövid összefoglalása

He Jiankui affair. Wikipedia. wikipedia.org/

Varga Máté (2018) Lulu és Nana: megszülettek a világ első génszerkesztett gyerekei. CriticalBiomass blog criticalbiomass.blog.hu/

Részletes leírás arról, hogy a génszerkesztés milyen előnyöket és hátrányokat jelenthet a kínai ikerpár számára

Cohen, J. (2019) Did CRISPR help – or harm – the first-ever gene-edited babies? Science. DOI link.

A génszerkesztéssel létrehozott örökletes genetikai változtatások jövőbeni engedélyeztetését támogató szervezetek

National Academy of Sciences, European Society of Human Genetics (ESHG), European Society of Human Reproduction and Embryology (ESHRE), Cancer Research UK, The Academy of Medical Sciences, BBSRC, MRC, Wellcome Trust, American Society of Human Genetics (ASHG), The Association of Genetic Nurses and Counsellors, The Canadian Association of Genetic Counsellors, The International Genetic Epidemiology Society, The National Society of Genetic Counsellors, Nuffield Council (brit székhelyű bioetikai tanács). Lásd például nap.edu/

Egyesek alapvetően ellenzik az örökletes változtatások céljából végzett génszerkesztést, köztük az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, valamint a European Group on Ethics in Science and New Technologies néhány tagja, lásd például ec.europa.eu/ – PDF.

Norvégiában 2015-ben az egységes Biotechnológiai Tanács ellenezte az örökletes genetikai változtatások engedélyezését: bioteknologiradet.no/ – PDF

Összefoglaló cikk a génszerkesztés és az örökletes változtatások etikája és szabályozása körüli vitáról

Bratlie, S. (2019) CRISPR-babyen er et faktum. Hva nå? In: GENialt. bioteknologiradet.no/

Amerikai kutatók a spermium génszerkesztését gyakorolják

Regalado, A. (2018) Despite CRISPR baby controversy, Harvard University will begin gene-editing sperm. MIT Technology Review. technologyreview.com/

Egy orosz kutató újabb CRISPR-babákat tervez

Le Page, M. (2019) Exclusive: Five couples lined up for CRISPR babies to avoid deafness. New Scientist. newscientist.com/

Termékenységi klinikák vették fel a kapcsolatot Ho Csian-kujjal, hogy megtanulják az embriók génszerkesztését

Begley, S. (2019) Fertility clinics around the world asked ‘CRISPR babies’ scientist for how-to help. STAT. statnews.com/

Az őssejtekről egyszerűen

Bioteknologirådet (2019). Stamceller. bioteknologiradet.no/

Ivarsejtek egerek őssejtjeiből

Hikabe, O. et al. (2016) Reconstitution in vitro of the entire cycle of the mouse female germ line. Nature, 539 (7628), 299–303.

Az őssejtekből létrehozott ivarsejtek jövőbeli kilátásai

Kashir, J. et al. (2012) Viability assessment for artificial gametes: the need for biomarkers of functional competency. Biology of Reproduction, 87(5), 114.

Éretlen emberi petesejtek a vér őssejtjeiből

Yamashiro, C. et al. (2018) Generation of human oogonia from induced pluripotent stem cells in vitro. In: Science, 362 (6412), 356–360.

Két egéranyától született egérkölykök

Rehm, J. (2018) Healthy mice from same-sex parents have their own pups. Nature news. nature.com/

Bárányok mesterséges méhben

Partridge, E. A. et al. (2017) An extra-uterine system to physiologically support the extreme premature lamb. Nature Communications, 8, 15112.

Tizenhárom napon keresztül laboratóriumban életben tartott embriók

Sample, I. (2016) Researchers break record for keeping labgrown human embryos alive. The Guardian. theguardian.com/

A jövőben felhagyunk a „hagyományos módon” történő gyermekvállalással?

Greely, H. T. (2018) The End of Sex and the Future of Human Reproduction. Harvard University Press.

4. Szép új világ?

További információk Maria del Carmen Bousada Lara történetéről

Associated Press (2009) Woman who had twins at 66 dies. The Guardian. theguardian.com/

Vállalatok petesejt-lefagyasztás lehetőségét ajánlják fel női alkalmazottaik számára

Weller, C. (2017) What you need to know about egg-freezing, the hot new perk at Google, Apple, and Facebook. Business Insider. businessinsider.com/

Spermabank Nobel-díjas donorokkal

Plotz, D. (2006) The Genius Factory: The Curious History of the Nobel Prize Sperm Bank. Random House.

Az Egyesült Államokban a PGD-kezelések kilenc százalékát nemválasztás céljából végzik

Bayefsky, M. J. (2016): Comparative preimplantation genetic diagnosis policy in Europe and the USA and its implications for reproductive tourism. In: Reproductive Biomedicine & Society Online, 2016 (3), 41–47.

Norvég párok, akik Cipruson vesznek igénybe PGD-t a gyermekük nemének megválasztásához

Aase, K. A. (2014) Hit reiser norske par for å velge barnets kjønn. VG. vg.no/

Háromból két amerikai szerint engedélyezni kellene az embriók betegségek megelőzése érdekében végzendő génszerkesztését

Scheufele, D. A. et al. (2017) U.S. attitudes on human genome editing. Science, 357 (6351), 553–554.

Jo Cameronról, aki alig érez fájdalmat

Sample, I. (2019) Scientists find genetic mutation that makes woman feel no pain. The Guardian. theguardian.com/

Termékenységi klinikák, amelyek PGD-t végeznek, hogy egyes szülőknek meghatározott fogyatékossággal élő gyermeke szülessen

Baruch, S. – Kaufman, D. – Hudson, K. L. (2008) Genetic testing of embryos: practices and perspectives of US in vitro fertilization clinics. Fertility and Sterility, 89 (5), 1053–1058.

Gének, amelyek túlélési előnyt biztosítottak a pestisjárvány idején

Pennisi, S. (2014) Black Death left a mark on human genome. Science. sciencemag.org/

5. Élő szuperszámítógép vagy

Egyszerűen a fehérjékről és a fehérjegyárról

Videó a Khan Academyől: khanacademy.org/

A fehérjetranszport sebessége egy sejtben a németországi autópályákon száguldozó járművekkel összehasonlítva – becslés

A fehérjék szállítása a sejtben apró zsírhólyagokba, úgynevezett vezikulákba csomagolva történik. Egy vezikula megközelítőleg 20 nanométer átmérőjű. A szállítás sebessége körülbelül 1,5 mikrométer/másodperc (μm/s), ami átszámítva 0,0000054 km/h. Egy autó átlagos hossza 4,5 méter. A kocsi és a vezikula közötti méretarány tehát hozzávetőlegesen 225 000 000. Ha a vezikula sebességét a méretéhez igazítjuk, az eredmény valamivel 1200 km/h fölött lesz. A leggyorsabb autó végsebessége 2020-ban (Bugatti Chiron Super Sport 300+) 490 km/h.

A mutáció, amely lehetővé teszi az európai származású emberek tejfogyasztását

Curry, A. (2013) Archaeology: The milk revolution. Nature, 500, 20–22.

A laktózintolerancia előfordulása a különböző földrajzi régiókban

NIH/Genetics Home Reference (2020) Lactose Intolerance. ghr.nlm.nih.gov/

A genetikáról és az elhízásról

Choquet, H. – Meyre, D. (2011) Genetics of obesity: What have we learned? Current Genomics, 12 (3), 169–179.

A Følling-kórról és az újszülöttek szűréséről

Senter for sjeldne diagnoser (2019). PKU (Fenylketonuri). sjeldnediagnoser.no/

Eero Mäntyrantáról és a természetes vérdoppingot okozó mutációról

Briggs, S. (2018) The incredible story of Eero Mäntyranta. Helix blog. blog.helix.com/

Az intelligenciáért felelős gének, valamint a neurológiai és mentális zavarokra való hajlam közötti összefüggés

Savage J. E. et al. (2018) Genome-wide association meta-analysis in 269,867 individuals identifies new genetic and functional links to intelligence. Nature Genetics, 50 (7), 912–919.

Egyszerű magyarázat a genetikáról, a mentális egészségről és a személyiségről

Bratlie, S. (2020): Korleis påverkar genar den psykiske helsa vår? In: GENialt. bioteknologiradet.no/

Trilliárdnyi biokémiai reakció a testedben másodpercenként: nincsenek pontos számítások az egyetlen sejtben másodpercenként zajló biokémiai reakciók teljes számáról, de feltételezhetjük, hogy milliárdos nagyságrendekről van szó. Csak az ATP energiamolekula termelése megközelítőleg százmillió/másodperc minden egyes sejtben (Flamholz, A. – Phillips, R. – Milo, R. (2014) The quantified cell. Molecular Biology of the Cell, 25 (22), 3497–3500.) Önmagában az ATP-termelés tehát több mint egytrilliárd biokémiai reakciót tesz ki a szervezetedben másodpercenként, amit harminchétbillió sejttel kell megszoroznunk. Ehhez jön még az összes reakció, amely ATP-t emészt fel, amikor a sejt a feladatait végzi.

Az epigenetikáról egyszerűen

Bioteknologirådet (2019). Epigenetikk. bioteknologiradet.no/

A Scott és Mark Kellyről készült NASA-tanulmányról

Garrett-Bakelman, F. E. et al. (2019) The NASA twins study: A multidimensional analysis of a year-long human spaceflight. Science, 364 (6436), eaau8650.

Az epigenetikai örökségről és a második világháború alatti éhínségről

Zimmer, C. (2018) The famine ended 70 years ago, but Dutch genes still bear scars. New York Times. nytimes.com/

A dohányzásról és az epigenetikai változásokról

Tsai, P. C. et al. (2018) Smoking induces coordinated DNA methylation and gene expression changes in adipose tissue with consequences for metabolic health. Clinical Epigenetics, 10 (1), 126.

A tápanyagok visszafordíthatják az epigenetikai változásokat

Zhang, Y. – Kutateladze, T. G. (2018) Diet and the epigenome. Nature Communications, 9 (1), 3375.

Az edzésről és az epigenetikáról

Waters, H. (2012) Exercise alters epigenetics. The Scientist. thescientist.com/

Röviden a mikroflóráról

Aarnes, H. (2018) Mikrobiom. Store norske leksikon. snl.no/

Összefoglaló cikk a mikroflóráról

Jandhyala, S. M. et al. (2015) Role of the normal gut microbiota. World Journal of Gastroenterology, 21 (29), 8787–8803.

A mikroflóráról, a gyulladásról és a betegségről

Blander, J. M. mfl. (2017) Regulation of inflammation by microbiota interactions with the host. Nature Immunology, 18 (8), 851–860.

A gyulladásfokozó anyagok növelik a szívbetegségek kockázatát

Liu, Y. – Dai, M. (2020) Trimethylamine N-oxide generated by the gut microbiota is associated with vascular inflammation: New insights into atherosclerosis. Mediators of Inflammation, 2020, Article ID 4634172.

A bél és az agy közötti kommunikációról

Westen, V.I. (2017): Hjernen og tarmen hører sammen. Forskning.no/

A bélbaktériumokról, valamint a neurológiai és mentális rendellenességekről

Santos, S. F. et al. (2019) The gut and Parkinson’s Disease – A bidirectional pathway. Frontiers in Neurology, 2019 (10), 574.

Az antibiotikumok növelik a depresszió és a szorongás kockázatát

Lurie, I. et al. (2015) Antibiotic exposure and the risk for depression, anxiety, or psychosis: a nested case-control study. Journal of Clinical Psychiatry, 76 (11), 1522–1528.

A bélflóra változásai megváltozott étrenddel

Gupta, V. K. – Paul, S. – Dutta, C. (2017) Geography, ethnicity or subsistence-specific variations in human microbiome composition and diversity. Frontiers in Microbiology, 2017 (8), 1162.

A nyugati étrend kevéssé biztosít változatosságot a bélflórában

Karon, A. (2019) Western diet linked to lower microbiome diversity. Internal Medicine News. mdedge.com/

A rost hatása a bélflóra változatosságára attól függ, hogy kezdetben mely baktériumok voltak fellelhetőek a bélrendszerben

Sonnenburg E. D. et al. (2016) Diet-induced extinctions in the gut microbiota compound over generations. Nature, 529 (7585), 212–215.

6. Az élet forgatókönyvének olvasása

Bővebben a Huntington-kórról

Senter for sjeldne diagnoser (2017) Huntingtons sykdom. sjeldnediagnoser.no

Több mint huszonhatmillió ember végzett DIY genetikai tesztet

Regalado, A. (2019) More than 26 million people have taken an at-home ancestry test. MIT Technology Review. technologyreview.com/

A földrajzi származás megállapítására használt DNS-tesztekben rejlő kihívások

Brown, K. V. (2018) How DNA testing botched my family’s heritage, and probably yours, too. Gizmodo. gizmodo.com/

Elégedetlenség a Spotify genetikai teszten alapuló lejátszási listájával kapcsolatban

Reese, A. (2018) I hate my DNA now. Jezebel. themuse.jezebel.com/

Rokonsági adatbázisok használata a „Golden State Killer” elfogásához

Kaiser, J. (2018) We will find you: DNA search used to nab Golden State Killer can home in on about 60 % of white Americans. Science., sciencemag.org/

Házasodni kívánó nigériai párok genetikai hordozósági tesztje a sarlósejtes vérszegénység kiszűrésére

Olsson, S. V. (2019) Her krever kirker DNA-test før de vier par. NRK. nrk.no/

A Dor Yeshorim szervezet, amely a genetikai egyeztetés lehetőségét kínálja askenázi zsidók számára

Stiles, K. (2014) Tinder for Tay-Sachs. Tablet. tabletmag.com/

George Church tervei a genetikai tesztelés online társkereső szolgáltatásokba való integrálásáról

Regalado, A. (2019) Here are some actual facts about George Church’s DNA dating company. MIT Technology Review. technologyreview.com/

Genetikai tesztek, amelyek megbecsülik a kontaktsportokból származó idegrendszeri utóhatások kockázatát

Robbins, R. (2016) Athletes are keeping their distance from a genetic test for concussion risks. STAT. statnews.com/

7. A saját tested meghekkelése

Malachi Anderson, a génterápiában részesült SMA-beteg fiú története az édesapjával, Torence Andersonnal folytatott személyes kommunikáción, valamint az alábbi híren alapszik

Wexler, M. (2019) Zolgensma ‘Saved all of our lives’: A family’s journey through gene therapy. SMA News Today. smanewstoday.com/

A vírusokról és az emberi DNS-ről

Borgan, E. (2020): Slik har virus formet oss som mennesker. In: Forskning.no. forskning.no/

Az oltás történetéről

The Immunisation Advisory Centre, New Zealand (2020). A brief history of vaccination. immune.org.nz/
vedooltas.blog.hu/

Az influenza elleni univerzális vakcina kifejlesztése

Eisenstein, M. (2019) Towards a universal flu vaccine. Nature, 573, S50-S52.

Krónikus bakteriális fertőzésben szenvedő betegek kezelése genetikailag módosított bakteriofágokkal

Dedrick, R. M. et al. (2019) Engineered bacteriophages for treatment of a patient with a disseminated drug-resistant Mycobacterium abscessus. Nature Medicine, 25 (5), 730–733.

Egyszerűen a székletátültetésről

Thoresen, S. B. (2016): Din bedre, verre halvdel. In: GENialt. bioteknologiradet.no/

Székletátültetés alkalmazása az autizmus kezelésében

Kang, D. W. et al. (2019) Long-term benefit of microbiota transfer therapy on autism symptoms and gut microbiota. Scientific Reports, 9 (1), 5821.

Áttekintő cikk a székletátültetésről szóló ismeretekről és klinikai kísérleteiről

Ooijevaar, R. E. et al. (2019) Clinical application and potential of fecal microbiota transplantation. Annual Review of Medicine, 70, 335–351.

Áttekintő cikk az őssejtkezeléséről

Zakrzewski, W. et al. (2019) Stem cells: past, present, and future. Stem Cell Research & Therapy, 10 (1), 68.

Timothy Ray Brown története, aki elsőként gyógyult meg a HIV-fertőzésből

Brown, T.R. (2015) I am the Berlin patient: a personal reflection. AIDS Research and Human Retroviruses, 31 (1), 2–3.

A második személy a történelemben, aki őssejtkezelés után szabadult meg a HIV-fertőzéstől

Warren, M. (2019) Second patient free of HIV after stem-cell therapy. Nature. nature.com/

Genetikailag módosított bélbaktériumok a Følling-kór és egyéb anyagcsere-betegségek kezelésében

Bratlie, S. (2019): Levende medisin. In: GENialt. bion.no/

Egyszerűen a génterápiáról

Bioteknologirådet (2019) Genterapi. bioteknologiradet.no/

A génterápia területén végzett kutatásról és az elért fejlődésről

Dunbar, C. E. et al. (2018) Gene therapy comes of age. Science, 359 (6372), science.org/ – aan4672.

Huntington-kóros egereken végzett CRISPR génterápia

Eisenstein, M. (2018): CRISPR takes on Huntington’s disease. Nature, 557 (7707), S42–S43.

Victoria Gray, az első CRISPR-rel kezelt, veleszületett genetikai betegségben szenvedő beteg története

Stein, R. (2019) A young mississippi woman’s journey through a pioneering gene-editing experiment. NPR. npr.org/

A génterápiáról és a társadalom-gazdaságtanról, példaként az SMA-t említve

Thomas, K. (2019) This new treatment could save the lives of babies. But it costs $2.1 million. The New York Times. nytimes.com/

Terry és Rich Horganról, valamint a személyre szabott CRISPR génterápiáról

Cross, R. (2019) Custom CRISPR therapies could be closer than you think. Chemical and Engineering News. cen.acs.org/

Az amerikai hatóságok nem jóváhagyott őssejtkezelésekre figyelmeztetnek

FDA cracks down on unapproved stem cell treatments. Advisory Board. advisory.com/

A páciens, aki kis híján megvakult magánúton végzett őssejtkezelés után

Zhang, S. (2017) A woman went blind after stem cells were injected in her eyes. The Atlantic. theatlantic.com/

A biohackingről

Bratlie, S. (2018) Gjør-det-selv-biologi på kjøkkenbenken. In: Aftenposten.
aftenposten.no/

Halálesetek székletátültetés után

Grady, D. (2019) Fecal transplant is linked to a patient’s death, the F.D.A. warns. The New York Times. nytimes.com/

8. Genetika határok nélkül?

A Huntington-kór rizikócsoportjába tartozók kevesebb mint húsz százaléka dönt úgy, hogy elvégezteti a genetikai tesztet

Baig, S. S. et al. (2016) 22 Years of predictive testing for Huntington’s disease: the experience of the UK Huntington’s Prediction Consortium. European Journal of Human Genetics, 24 (10), 1396–1402.

Finn tanulmány a szívbetegségek megnövekedett genetikai kockázata és az életmódbeli változásokra való hajlandóság összefüggéséről

Kaunisto, M. (2019) KardioKompassi: Individualised prevention of cardiac disease with genomic data. University of Helsinki. helsinki.fi/

Az izlandi deCODE úgy véli, sikerült kikalkulálniuk a rák kockázatát olyan izlandiak esetében is, akik nem végeztek genetikai tesztet

Clausen, A. M. (2018) The Right Not to Know: When Ignorance Is Bliss but Deadly. Pulitzer Center. pulitzercenter.org/.

További háttérinformációk: Editorial (2015) Letters from Iceland. Nature Genetics, 47 (5), 425.

További információk a géndoppingról

Thoresen S. B. (2016): Jakten på vinnergenene. Aftenposten. aftenposten.no/

További információk a folyamatban lévő génterápiákról

Quinn, C. et al. (2019) Estimating the clinical pipeline of cell and gene therapies and their potential economic impact on the US healthcare system. Value in Health, 22 (6), 621–626.

9. Miért halunk meg?

Várható élettartam Norvégiában

SSB (2020). Døde. ssb.no/

A csecsemőhalandóságról és a várható élettartamról

SSB (2003). 100 år med redusert spedbarnsdødelighet. ssb.no/

A norvégiai éhínségről

Ottosen, M. N. (2015) Barkebrødstider 1807–1814. In: Norgeshistorie. norgeshistorie.no

Statisztika az éhínség okozta globális halálesetekről

Hasell, J. (2018) Famine mortality over the long run. Out World in Data. ourworldindata.org/

Az 1980-as években a világ átlagos kalóriabevitele hasonló volt az ajánlott napi kalóriaszámhoz

Verdens helseorganisasjon. Global and regional food consumption patterns and trends. who.int/

Az Egészségügyi Világszervezet statisztikai adatai az európai fertőző betegségekről

gateway.euro.who.int/

Jeanne Louise Calmentről, a világ valaha volt legöregebb személyéről

Whitney, C. R. (1997). Jeanne Calment, World’s Elder, Dies at 122. The New York Times. nytimes.com/

Szakcikk az öregedés jellemzőiről

López-Otín, C. et al. (2013) The hallmarks of aging. Cell, 153 (6), 1194–1217.

A DNS-ről és a mutációs rátáról

Pray, L. (2008) DNA replication and causes of mutation. Nature Education, 1 (1), 214. nature.com/

Milyen gyakran cserélődnek a test különböző sejtjei?

How quickly do different cells in the body replace themselves? Bionumbers. book.bionumbers.org/

A telomerekről

Børresen-Dale, A-L.: Telomer. Store medisinske leksikon. sml.snl.no/

Az epigenetikai óráról

Epigenetic clock. Wikipedia. en.wikipedia.org/

A szabad gyökökről és a sejtek károsodásáról

Szalay, J. (2016) What are free radicals? Live Science. livescience.com/

A hipotalamusz az életkor előrehaladtával diszfunkcionálisabbá válik

Timper, K. – Brüning, J. C. (2017) Hypothalamic circuits regulating appetite and energy homeostasis: pathways to obesity. Disease Models & Mechanisms, 10 (6), 679–689.

További információk a szeneszcenciáról – amikor a sejtek zombisejtekké válnak

Cellular senesence. Wikipedia. en.wikipedia.org/

10. Egészséges öregedés

A Norvég Statisztikai Hivatal adatai a népesség kor szerinti megoszlásáról

ssb.no/

A Világbank kereshető adatbázisa a várható élettartam nemek közötti különbségeiről a különböző országokban

data.worldbank.org/

Az életmódbeli tényezők, amelyek magasabb kockázatot jelentenek a férfiak számára

Alkohol: Folkehelseinstituttet (2019). Alkoholbruk i den voksne befolkningen. fhi.no/

Étrend: Departementene (2017). Nasjonal handlingsplan for bedre kosthold (2017–2021). regjeringen.no/ – PDF

Dohányzás: SSB (2020). Røyk, alkohol og andre rusmidler. ssb.no/royk

A szuperöregek közös jellemzői és a gének jelentősége a várható élettartam szempontjából

NIH/Genetics Home Reference (2020) Is longevity determined by genetics? ghr.nlm.nih.gov/

További információk a kék zónákról, ahol a lakosság különösen hosszú ideig él

bluezones.com/

A béta-amiloid és az Alzheimer-kór

Revett, T. J. et al. (2013) Glutamate system, amyloid β peptides and tau protein: functional interrelationships and relevance to Alzheimer disease pathology. Journal of Psychiatry & Neuroscience, 38 (1), 6–23.

A tanulmány, amely összevetette a béta-amiloid-szintet jó és rossz minőségű alvás esetében

Shokri-Kojori, E. (2018) β-Amyloid accumulation in the human brain after one night of sleep deprivation. Proceedings of the National Academies of Science, 115 (17), 4483–4488.

Az alvászavarok és a demencia közötti összefüggés

de Almondes, K. M. et al. (2016) Insomnia and risk of dementia in older adults: Systematic review and meta-analysis. Journal of Psychiatric Research, 77, 109–115.

Alvás és DNS-javítás

Zada, D. et al. (2019) Sleep increases chromosome dynamics to enable reduction of accumulating DNA damage in single neurons. Nature Communications, 10, 895.

Alváshiány és elhízás

Cedernaes, J. et al. (2018) Acute sleep loss results in tissue-specific alterations in genome-wide DNA methylation state and metabolic fuel utilization in humans. Science Advances, 4 (8), eaar8590.

Alváshiány, epigenetika és az agy egészsége

Gaine, M. E. – Chatterjee, S. – Abel, T. (2018) Sleep deprivation and the epigenome. Frontiers in Neural Circuits 12, 14.

Tejsav és az agy egészsége

Morland, C. et al. (2017) Exercise induces cerebral VEGF and angiogenesis via the lactate receptor HCAR1. Nature Communications 8, 15557.

A kalóriakorlátozásról és a korai öregedést okozó TTD-ben szenvedő egerekről

Vermeij, W. P. et al. (2016) Diet restriction delays accelerated aging and genomic stress in DNA repair deficient mice. Nature, 537 (7620), 427–431.

A TTD-szindrómában szenvedő Emma története Jan Hoeijmaker előadásán alapul, amely a 2019-ben Oslóban megrendezett No-Age konferencián hangzott el. Emma Facebook-oldala: facebook.com/

További információk a kalóriakorlátozásról és a várható élettartamról

NIH/National Institute on Aging (2018) Calorie Restriction and Fasting Diets: What Do We Know? nia.nih.gov/

Összefoglaló cikk a kutatásról, amely azt vizsgálja, hogy az időszakos, rövid távú böjt hogyan befolyásolja többek között az egészséget, az öregedést, a betegséget és a műtét utáni lábadozást

de Cabo, R. – Mattson, M.P. (2019) Effects of Intermittent Fasting on Health, Aging, and Disease. New England Journal of Medicine, 381, 2541–2551.

11. A kor nem akadály

A grönlandi cápák szénizotópos kormeghatározása

Nielsen, J. et a. (2016) Eye lens radiocarbon reveals centuries of longevity in the Greenland shark (Somniosus microcephalus). Science, 353 (6300), 702–704.

A hidrák akár ezernégyszáz évig élhetnek

Jones, O. R. et al. (2014) Diversity of ageing across the tree of life. Nature, 505 (7482), 169–173.

A csupasz földikutyák lassan öregszenek

Kupferschmidt, K. (2018) Naked mole rats defy the biological law of aging. Science. sciencemag.org/

Több mint félmillió norvég szed sztatinokat

Bogsrud, M. P. – Reikvam, Å. – Retterstøl, K. (2013): Behandling med statiner. In: Tidsskrift for den norske legeforening. tidsskriftet.no/

Az Alzheimer-kór megelőzésére szolgáló génterápiáról (APOE4)

Regalado, A. (2019) Doctors plan to test a gene therapy that could prevent Alzheimer’s disease. In: MIT Technology Review. technologyreview.com/

A szívbetegségek megelőzésére szolgáló génterápiáról (PCSK9)

King, A. (2018) A CRISPR edit for heart disease. Nature. nature.com/

A zombisejtek megölésére szolgáló szenolitikumokról

Paez-Ribes, M. et al. (2019) Targeting senescent cells in translational medicine. EMBO Molecular Medicine, 11 (12), e10234.

A NAD+-ról és az időskori betegségek megelőzéséről

Bjerknes, H. (2020): Er det mulig å utsette aldring? Forskning.no. forskning.no/

A fiatal vérről és az összevarrt egerekről

Reardon, S. (2017) Young human blood makes old mice smarter. Nature News. nature.com/

A fiatal vérrel végzett kezelésekről

Corbyn, Z. (2020) Could ‘young’ blood stop us getting old? The Guardian. theguardian.com/

origo.hu/

Az öregedés elleni „edzéspirulákról”

Morland, C., Andersson, K. A. – Bergersen, L.H. (2017): Injeksjoner av melkesyre har samme positive effekt på hjernen som intens trening. In: Aftenposten. aftenposten.no/

A székletátültetés egészségesebbé teszi a progériában szenvedő egereket

Bárcena, C. et al. (2019) Healthspan and lifespan extension by fecal microbiota transplantation into progeroid mice. Nature Medicine, 25 (8), 1234–1242.

A szuperöregek kiegyensúlyozott bélflórával rendelkeznek

Cătoi A. F. et al. (2020) Gut microbiota and aging – A focus on centenarians. Biochimica et Biophysica Acta – Molecular Basis of Disease, 1866 (7), 165765.

Az új testrészek növesztésére képes axolotlról

Dockrill, P. (2020) Scientists pinpoint axolotl genes involved in their unique body regeneration. Science Alert. sciencealert.com/

Kezdetleges szervek laboratóriumi tenyésztéséről

de Souza, N. (2018) Organoids – method of the year 2018. Nature Methods, 15, 23.

Emberi szervek állatokban történő tenyésztéséről

Servick, K. (2019) Embryo experiments take ‘baby steps’ toward growing human organs in livestock. Science. sciencemag.org/

Szövetek és szervek nyomtatásáról

Eidem, M. (2018) Alle organer kan 3D-printes. In: Dagens Næringsliv.
dn.no/

3D nyomtatás – nyomtatott szervek: A jövő – vagy a jelen? M2 Petőfi TV YouTube.com/

A telomerek meghosszabbítására irányuló génterápiás kísérletek megnövelték az egerek élettartamát

Bernardes de Jesus, B. et al. (2012) Telomerase gene therapy in adult and old mice delays aging and increases longevity without increasing cancer. EMBO Molecular Medicine, 4 (8), 691–704.

Elizabeth Parrish kísérletei a telomerek génterápiával történő meghosszabbítására

Mohammadi, D. – Davis, N. (2016) Can this woman cure ageing with gene therapy? The Guardian. theguardian.com/

Tátrai Péter (2016) Génterápiával forgatták vissza az idő kerekét. Origo Tudomány origo.hu/

Epigenetikai változások visszafordítása egerekben génterápiával

Ocampo, A. et al. (2016) In vivo amelioration of age-associated hallmarks by partial reprogramming. Cell, 167 (7), 1719–1733.

Áttekintő cikk a rapamycinről

Ehninger, D. – Neff, F. – Xie, K. (2014) Longevity, aging and rapamycin. Cellular and Molecular Life Sciences, 71 (22), 4325–4346.

Áttekintő cikk a metforminról

Glossmann, H. H. – Lutz, O. M. D. (2019) Metformin and Aging: A review. Gerontology, 5 (6), 581–590.

A metformin és a növekedési hormon képes megfiatalítani az egészséges középkorú férfiak immunrendszerét

Abbott, A. (2019) First hint that body’s ‘biological age’ can be reversed. Nature. nature.com/

A metformin felgyorsíthatja az öregedést az idős állatokban és sejtekben (Megjegyzés: A cikket szakmai elbíráláson még át nem esett kézirat formájában töltötték fel a BioRXivre)

Espada, L. et al. (2019) Loss of metabolic plasticity underlies metformin toxicity in aged Caenorhabditis elegans. Nature Metabolism, 2, 1316–1331.

Az átprogramozott sejtek DNS-ében több a károsodás

Simara, P. et al. (2017) DNA double-strand breaks in human induced pluripotent stem cell reprogramming and long-term in vitro culturing. Stem Cell Research & Therapy, 8 (1), 73.

Az egerekben, amelyek túlságosan nagy dózisú génterápiát kaptak sejtjeik átprogramozásához, rákos daganatok alakultak ki, és alig egy hét alatt elpusztultak

Ocampo, A. et al. (2016) In vivo amelioration of age-associated hallmarks by partial reprogramming. Cell, 167 (7), 1719–1733.

A rákos sejtek meghosszabbítják a telomerjeiket

Shay J. W. (2016) Role of telomeres and telomerase in aging and cancer. Cancer Discovery, 6 (6), 584–593.

12. Ég veled, öregedés?

Az öregedés betegség vagy természetes folyamat?

Adam, D. (2019) What if aging weren’t inevitable, but a curable disease? In: MIT Technology Review. technologyreview.com/

A metforminnal végzett, időskori betegségek megelőzésére szolgáló tanulmányról

Barzilai, N. et al. (2016) Metformin as a tool to target aging. Cell Metabolism, 23 (6), 1060–1065.

Az agyvérzés vagy szívroham okozta halálozások számának csökkenéséről

Nilsen, L. (2018): Langt færre dør av hjerneslag og hjerteinfarkt. In: Dagens Medisin. dagensmedisin.no/

Tizenhét év az alapkutatás eredményeitől a jóváhagyott kezelésig

Morris, Z. S. – Wooding, S. – Grant, J. (2011) The answer is 17 years, what is the question: understanding time lags in translational research. Journal of the Royal Society of Medicine, 104 (12), 510–520.

Példa az állatok élettartamának megsokszorozására tett kísérletekre

Nickelsen, T. (2010): Liten orm hjelper oss til bedre liv. In: Aftenposten. aftenposten.no/

A Norvég Statisztikai Hivatal adatai a népesség kor szerinti megoszlásáról

ssb.no/

A Norvég Statisztikai Hivatal előrejelzései a lakosság jövőbeli életkori összetételéről

Leknes, S. et al. (2018) Befolkningsframskrivingene 2018. Modeller, forutsetninger og resultater. SSB Rapporter 2018/21. ssb.no/

A nyugdíjas korúak várható élettartama 1970-ben

ssb.no/ – PDF

A nyugdíjas korúak várható élettartama 2018-ban

ssb.no/

Epilógus

2030-ra a teljes genomszekvenálások száma meghaladhatja a 150 milliót

Wired Staff (2020) Here’s what the world will look like in 2030 ... Right? Wired. wired.com/

Kína DNS-technológia segítségével tarthatja megfigyelés alatt az ujgurokat

Wee, S-L. – Mozur, P. (2019) China uses DNA to map faces, with help from the West. New York Times. nytimes.com/

Az állítólagosan a Világgazdasági Fórum gazdasági világcsúcstalálkozójáról származó DNS-minták árusítása,

issuu.com/

A fehér nacionalisták tejhez és genetikai kutatáshoz fűződő viszonyáról

Harmon, A. (2018) Why white supremacists are chugging milk (and why geneticists are alarmed). New York Times. nytimes.com/

American College of Medical Genetics a teljes népesség tesztelését javasolja az SMA-t okozó mutáció kiszűrésére

Prior, T. W. (2008) Carrier screening for spinal muscular atrophy. Genetics in Medicine, 10 (11), 840–842.

2040-re egyes norvégiai települések lakosságának több mint egyharmada hetven éven felüli lesz

Leknes, S. et al. (2018) Befolkningsframskrivingene 2018. Modeller, forutsetninger og resultater. SSB Rapporter 2018/21. ssb.no/

Magányos halálozások Japánban

Onishi, M. (2017) A generation in Japan faces a lonely death. New York Times. nytimes.com/

Az ENSZ várható élettartamra és életkori összetételre vonatkozó becslései 2050-re

FN (2019) World Population Ageing 2019. un.org/ – PDF

A kutatók biztonsági tartalékot gyűjtenek mikroorganizmusokból

Bello, M. G. D. et al. (2018) Preserving microbial diversity. Science, 362 (6410), 33–34.

Tárgymutató

#

23andMe 1, 2, 3

3D nyomtatás 1, 2

A

adenozin-trifoszfát (ATP) 1, 2, 3, 4, 5

ADHD 1

agy egészsége 1, 2, 3

alkohol 1, 2

allergia 1, 2, 3

ALS 1, 2

alvás 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

Alzheimer-kór 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19

AncestryDNA 1

antibiotikumok 1, 2, 3, 4, 5

anyagcsere 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10

APOE2 (gén) 1, 2

APOE4 (gén) 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8

autizmus 1, 2, 3

autoimmun betegségek 1

axolotl 1, 2, 3

B

bakteriofág 1, 2

baktériumok 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19

bél-agy tengely 1

bélbaktériumok 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7

béranya 1, 2, 3, 4, 5

béta-amiloid 1, 2, 3, 4

biohackelés 1, 2

bipoláris zavar 1

böjt/böjtölés 1, 2, 3, 4

BRCA (gének) 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

C

CCR5 (gén) 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14

Charpentier, Emmanuelle 1, 2

Church, George 1, 2, 3, 4

cisztás fibrózis 1, 2

CRISPR 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35

cukorbetegség/diabétesz 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13

Cs

csontvelő-transzplantáció 1, 2

csupasz földikutya 1

D

demencia 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

depresszió 1, 2, 3, 4, 5

DIY kezelés/DIY genetikai teszt 1, 2, 3, 4, 5

dizájnerbaba/dizájnergyerek 1, 2, 3, 4

DNS 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74

DNS-javítás 1, 2

DNS-károsodás 1, 2, 3, 4

dohányzás 1, 2, 3

Doudna, Jennifer 1, 2

Down-szindróma (21-es triszómia) 1

Duchenne-féle izomdisztrófia 1

E

ecetmuslica 1, 2

edzés 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8

egészségben leélt kor 1, 2, 3, 4, 5

embrió/megtermékenyített petesejt 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31

endometriózis 1

epigenetika 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23

ERCC2 (gén) 1

evolúció 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19

É

élelem és étrend 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21

életmód 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25

F

Facebook 1, 2, 3, 4, 5

fehér nacionalisták 1, 2

fehérje 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17

fehérjegyárak 1, 2, 3, 4, 5

fenntarthatóság 1, 2

fertőző betegségek 1, 2, 3, 4, 5, 6

fiatal vér 1, 2, 3, 4

Følling-kór/fenilketonuria 1, 2, 3, 4

G

Gattaca 1, 2, 3

géndopping 1, 2, 3

gének 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59

genetikai diszkrimináció 1, 2

genetikai teszt/génteszt 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46

genom 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18

génszerkesztés 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20

génterápia 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17

gerinceredetű izomsorvadás (SMA) 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22

Golden State Killer 1, 2, 3

Google 1, 2, 3, 4

grönlandi cápa 1, 2

Gy

gyulladás 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14

H

hidra 1, 2, 3, 4

HIV 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14

Ho Csian-kuj 1, 2, 3, 4, 5

hormonok 1, 2, 3

HTT (gén) 1, 2

Huntington-kór 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

I

időskori betegségek 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19

igazságtalanság 1, 2, 3

immunrendszer 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14

immunsejtek 1, 2

intelligencia 1, 2, 3, 4, 5, 6

inzulin 1, 2, 3

ivarsejtek 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17

IVF-kezelés/lombikbébi-kezelés 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14

ízlés 1, 2, 3, 4, 5

J

jogi nemváltoztatás 1

K

kalóriakorlátozás 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8

kávé 1, 2, 3, 4, 5, 6

kék zónák 1, 2

koleszterin 1, 2, 3, 4, 5, 6

koronavírus (Covid19) 1, 2

környezet és környezeti tényezők 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39

kromoszóma 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8

kromoszóma-rendellenességek 1

L

laktáz 1

látásromlás 1, 2, 3, 4, 5, 6

M

magzat 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15

magzati diagnosztika 1, 2, 3

malária 1, 2

mamut 1, 2

Mäntyranta, Eero 1, 2, 3, 4

Mehmet-ügy 1, 2, 3

méhtranszplantáció 1, 2

mell- és petefészekrák 1, 2, 3, 4, 5, 6

mentális rendellenességek 1, 2

mesterséges intelligencia 1

mesterséges megtermékenyítés 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

mesterséges méh 1, 2, 3

metformin 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

mikroflóra 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7

mikroorganizmusok 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7

mitokondrium 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10

mitokondrium-adományozás 1, 2

N

NAD+ 1, 2, 3

NIPT (nem invazív prenatális teszt) 1, 2

Ö

öregedés 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65

öregedési szindróma/progéria 1, 2

örökletes genetikai változtatások 1, 2

örökletes siketség 1, 2

őslakosok 1

őssejtek 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15

P

Parkinson-kór 1, 2

PATL2 (gén) 1, 2

PCSK9 (gén) 1, 2, 3, 4, 5

pestis 1, 2, 3, 4, 5

petesejt és petesejt-adományozás 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35

preimplantációs genetikai diagnosztika (PGD) 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18

prothrombin (gén) 1, 2

R

rák 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42

rákkezelés 1, 2

randevú 1, 2

rapamycin 1, 2, 3, 4, 5

receptorok 1, 2, 3, 4

reprodukciós technológia 1, 2, 3, 4, 5

rokonsági teszt 1, 2, 3, 4

rost 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7

S

sarlósejtes vérszegénység 1, 2, 3, 4, 5, 6

sejtmag 1, 2, 3, 4, 5

sejtosztódás 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

SMA 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22

SMN1 (gén) 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

spermium / hímivarsejt és spermiumadományozás 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20

Spotify 1, 2

Stefánsson, Kári 1, 2

Sz

szabad gyökök 1, 2, 3, 4

székletátültetés 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

szeneszcencia 1, 2

szenolitikumok 1, 2

szervek 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10

szívbetegség 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

szklerózis multiplex (SM) 1

szorongás 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7

szortírozó társadalom 1

sztatinok 1, 2

szuperöregek 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8

T

tápanyagfelvétel 1, 2, 3, 4, 5, 6

tárolás/fagyasztás – petesejt, sperma 1

tej 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17

tejsav 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7

teljes genomszekvenálás 1, 2, 3

telomer 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15

telomeráz 1

terhesség/várandósság 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13

termékenység 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14

testmozgás 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7

tesztoszteron 1

trichothiodisztrófia (TTD) 1, 2, 3, 4

túlkezelés 1

túlsúly 1, 2, 3

Turritopsis (medúza) 1, 2

V

vakcina 1, 2

várható élettartam 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38

vérrög 1, 2, 3, 4

vérsejtek 1, 2, 3, 4

vírus 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17

Z

zombisejtek 1, 2, 3, 4

Typotex Kiadó
www.typotex.hu

Kedves Olvasó!
Köszönjük, hogy kínálatunkból választott olvasnivalót!
Újabb kiadványainkról, akcióinkról a www.typotex.hu és a facebook.com/typotexkiado oldalakon értesülhet.

ISBN 978 963 4931 66 9

www.interkonyv.hu

Felhasznált betűtípusok:
Noto Serif – SIL Open Font License
Open Sans – Apache License 2.0