Patrick King

TUDD
MEG AZ
IGAZAT!

VEDD RÁ AZ EMBEREKET,
HOGY FELFEDJÉK VALÓDI
GONDOLATAIKAT ÉS SZÁNDÉKAIKAT

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Patrick King/ How to Extract Info, Secrets, and Truth

Hungarian translation rights arranged with PKCS Mind, Inc.

through TLL Literary Agency, Independently published, 2021

Fordította

Nagy Mátyás

Szerkesztette

Barsi Nikoletta

Copyright © Patrick King, 2021

Hungarian translation © Nagy Mátyás, 2025

Hungarian edition © GLB Könyvkiadó Kft., 2025

Cover design © GLB Könyvkiadó Kft., 2025

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

GOOD LIFE BOOKS, BUDAPEST

Felelős kiadó Eitner Noémi és Melher Viktor igazgatók

Műszaki vezető Horányi Laura

Főszerkesztő Melher Viktor

Tipográfia Madarász György

Borítót készítette Tóth Attila

Elektronikus változat
Békyné Kiss Adrien

ISBN 9789636302122

Tartalomjegyzék

1. FEJEZET
Megfigyelés

Figyeld az arcom

Testbeszéd

Illeszd össze a darabokat

Az emberi test egy egész – ennek megfelelően olvass belőle

Gondolkodj üzenetcsoportokban

2. FEJEZET
Kérdezés

Helyezd kontextusba a kérdéseidet

Kicsalás

3. FEJEZET
A komfortérzet biztosítása

A több jobb

Hitelesség

Nézz a szemembe

Figyelj oda!

4. FEJEZET
Olvasd és mondd

1. technika: Vaktában tüzelő állítások

2. technika: Barnum-állítások

3. technika: Ne foglalkozz a tévedéseiddel

4. technika: Tálald sikerként a kudarcaidat

5. technika: Tartsd homályban

6. technika: Figyeld a reakciókat

5. FEJEZET
Kihallgatás(szerűség)

1. technika: Játszd a lazát

2. technika: Kövesd Columbo példáját

3. technika: Ismételj tévesen

4. technika: Használj irányított kérdéseket

5. technika: Légy provokatív

6. technika: Ne a válaszokat mérlegeld, hanem a reakciókat

ÖSSZEFOGLALÓ ÚTMUTATÓ

1. FEJEZET
Megfigyelés

Jobban kommunikálni egy dolog, de ha belegondolsz, az, amit egymásnak „mondunk”, messze túlmutat a szándékosan megosztott verbális nyelvi közléseinken. Ha szeretnél olvasni az emberekből, és mélyebb szinten megérteni őket, elengedhetetlen, hogy egy lépéssel mélyebbre hatolj annál, mint ahogy normál esetben a kommunikációról gondolkodsz.

A következő fejezetekben számos kifinomult, de hatékony módszert fogunk felfedezni annak érdekében, hogy csendben gyűjtögethess információkat a körülötted lévő emberekről – még akkor is, ha egyébként nem szándékosan osztják meg veled azokat. Meg fogjuk vizsgálni a megfigyelésben rejlő erőt, valamint hogy miként tanulhatjuk meg a saját előnyünkre fordítani a kérdezési technikákat, és látni fogjuk, mi mindent leshetünk el a kihallgatóktól, interjúztatóktól, sőt akár a mentalistáktól és „médiumoktól” is.

De előbb kezdjük valami egyszerűvel: csak nézz arra, ami közvetlenül előtted van. Ha valóban nézel, sok információt gyűjthetsz mindazokról, akikkel kapcsolatba kerülsz. Vonzó gondolat, hogy az emberek nem tehetnek mást, mint hogy így vagy úgy, de felfedjék valódi szándékukat és érzéseiket. Az emberek mondhatnak, amit akarnak, de mindig is úgy szólt a mondás, hogy „a tettek hangosabbak minden szónál”, és az emberek arckifejezése vagy testbeszéde akaratlanul is felfedheti a legmélyebb énjüket. Valójában egyfolytában kommunikálunk, információkat küldve a szándékainkról és érzéseinkről – ennek azonban csak egy kis része történik szóbeli közléssel.

Amikor az emberek elemzéséről beszélünk, ezalatt elsősorban a cselekedeteik és viselkedésük valós idejű megfigyelését értjük. Látszólag természetes, hogy az emberek fizikai testét figyeljük meg a térben azért, hogy ösztönösen ráérezhessünk, mi történik a fejükben, mindezt pedig rengeteg tudományos bizonyíték támasztja alá. A fizikai megjelenés sokat elárulhat egy személy érzéseiről, motivációiról és félelmeiről, még akkor is, ha ezeket aktívan igyekszik leplezni. Más szóval, a test nem hazudik.

Mindazonáltal az emberek motivációinak ilyesfajta értelmezése nem tévedhetetlen. Amikor másokkal érintkezünk, és próbáljuk megérteni, mi motiválhatja őket, fontos, hogy körültekintően járjunk el a feltételezéseinket illetően. Mind egyéniségek vagyunk, és nagyon meghatározó a kontextus. Bár többféle módszer áll rendelkezésünkre az arckifejezések és a testbeszéd olvasására, érdemes észben tartanod, hogy egyetlen információ sem elég ahhoz, hogy bármit is „bizonyítson”, valamint hogy az emberekben olvasás ilyesfajta művészete épp abban rejlik, hogy holisztikusan kell szemlélned a teljes helyzetet, ahogy előtted kibontakozik.

Figyeld az arcom

Ernest Haggard és Kenneth Isaacs az 1960-as években terápia közben lefilmezték a párok arcát, és olyan apró arckifejezéseket vettek észre, amelyeket csak a felvétel lelassításával lehetett megfigyelni. Később Paul Ekman kibővítette ezt a saját mikro-arckifejezésekről szóló elméletével, és megjelentetett egy könyvet Beszédes hazugságok címmel.

Mind tudjuk, hogyan olvassunk a makro-arckifejezésekből – azokból az arcmozgásokból, amelyek akár négy másodpercig is tarthatnak –, de léteznek olyan múlékonyabb arckifejezések, amelyek olyan gyorsak, hogy a gyakorlatlan szem elől könnyen rejtve maradhatnak.. Ekman szerint az arckifejezések valójában pszichológiai reakciók. Ezek az arckifejezések akkor is megjelenhetnek az arcodon, ha nincs senki a közeledben, aki láthatná azokat. Ekman arra a megállapításra jutott, hogy a különböző kultúrákban az emberek a mikro-arckifejezéseket használják arra, hogy az érzelmeiket nagyon kiszámítható módon jelenítsék meg az arcukon – még akkor is, amikor próbálnák eltitkolni azokat, sőt akkor is, ha ők maguk nincsenek is tudatában az érzelmeiknek.

Kutatásai nyomán úgy véli, hogy a mikro-arckifejezések bizonyos izomcsoportok olyan spontán, apró összehúzódásai, amelyek kiszámíthatóan kapcsolódnak az érzelmekhez, és minden emberben azonosak, függetlenül a neveltetésüktől, a hátterüktől vagy a kulturális elvárásoktól. Olyan gyorsak lehetnek, mint a másodperc harmincadrésze. De ha elcsípjük őket, és megértjük, mit jelentenek, akkor a segítségükkel átvághatunk a puszta mondandón, hogy eljussunk az emberek érzéseinek és hiedelmeinek mélyebb igazságához. A makro-arckifejezések bizonyos mértékig erőltetettek vagy eltúlzottak lehetnek, de a mikro-arckifejezések valódibb értelmezést tesznek lehetővé, és nehezebben hamisíthatók, vagy egyéb rejtett vagy gyorsan változó érzelmekre utalhatnak.

Az agyban két idegpálya kapcsolódik az arckifejezésekhez. Az első a piramidális pálya, amely az akaratlagos megnyilvánulásokért (például a legtöbb makro-arckifejezésért) felelős, a másik pedig az extrapiramidális pálya, amely az önkéntelen érzelmi arckifejezésékért (vagyis a mikro-arckifejezésekért) felel. A kutatók felfedezték, hogy azok esetében, akik intenzív érzelmi helyzeteket élnek át, de egyben külső nyomást is éreznek arra, hogy uralják vagy elrejtsék az arckifejezésüket, mindkét idegpályájuk az aktivitás jeleit mutatja. Ez azt sugallja, hogy egymás ellen dolgoznak, a tudatosabb és akaratlagosabb arckifejezések dominálnak az önkéntelenek felett. Mindazonáltal „kiszivároghat” a valódi érzelem néhány apró megnyilvánulása – és ez az, amit keresned kell, ha ily módon próbálsz olvasni egy illetőben.

Nos, pontosan hogyan is lehet megtanulni olvasni ezekben az arckifejezésekben? Valóban képes lehetsz dekódolni egy személy legmélyebb érzéseit azáltal, hogy megfigyeled az orrának rándulását vagy a homlokráncolását?

Ekman szerint hat egyetemes emberi érzelem létezik, amelyek mindegyike megfeleltethető különböző apró arckifejezéseknek. A boldogság megfigyelhető a kétoldalt felhúzott arcban, illetve a szájszeglet felfelé és hátrafelé görbülésében. Ráncok tűnnek elő a szem alatt, a felső ajak és az orr között, valamint a külső szemzugban. Más szóval, azok a mozdulatok, amelyeket egy hétköznapi mosolyból mindnyájan ismerünk, mikroszinten is megtalálhatók.

A szomorúságra utaló mikro-arckifejezések is olyanok, mint ahogy arra számítanál. A külső szemzug lefelé hajlik az ajkak szegletével együtt. Az alsó ajak akár remeghet is. A szemöldök árulkodó módon háromszög alakba húzódhat. Az undor érzésének hatására a felső ajak megemelkedik, és felette, valamint a homlokon ráncok jelenhetnek meg. A szemek enyhén összeszűkülhetnek, az arc pedig kétoldalt felemelkedhet.

Harag esetén a szemöldök lejjebb csúszik, és megfeszül, gyakran lefelé irányulva. A szemek összeszűkülnek, az ajkak pedig összehúzódhatnak, vagy mereven nyitva maradhatnak. Elképedt vagy szúrós tekintetet figyelhetünk meg. A félelem ugyanakkor szintén hasonló összehúzódásokkal jár, csak felfelé. Függetlenül attól, hogy nyitva van vagy csukva, a száj megfeszül, és mind a felső, mind az alsó szemhéj felemelkedik. Végül a meglepetés vagy a döbbenet felvont szemöldökben mutatkozik meg – inkább ívesen, mint háromszögszerűen, ellentétben azzal, ahogy azt a szomorúság esetében említettük. A felső szemhéj felemelkedik, az alsó pedig lefelé nyúlik, tágra nyílt tekintettel kiegészülve. Olykor az állkapocs is lazán lóghat.

Mindebből láthatod, az érintett izmok tekintetében a mikro-arckifejezések nem különböznek annyira a makro-arckifejezésektől; a fő különbség inkább a sebességükben keresendő. Ekman azonban megmutatta, hogy az izom-összehúzódásoknak ezek a gyors felvillanásai olyan sebesek, hogy nem is vesszük észre: az emberek kilencvenkilenc százaléka képtelen észlelni ezeket. Mindazonáltal azt is állítja, hogy megtanulhatjuk kiszúrni a mikro-arckifejezéseket, különösképpen, ami a hazugságok felismerését illeti, ami egy klasszikus példája annak, hogy valaki mást mond, mint amit érez.

Ekman azt állítja, hogy harminckét óra alatt képes a technikáját megtanítani másoknak, mindazonáltal azok, akik kíváncsiak, miként használhatnák az elveket a saját életükben, könnyedén elkezdhetik. Először is, keresd az eltéréseket az elhangzottak és a ténylegesen mutatott arckifejezések között. Például lehet, hogy valaki szóban biztosít valamiről és ígérget, de egy pillanatra a félelem arcrezdüléseit mutatja, ami elárulja a valódi álláspontját.

Egyéb klasszikus jelek, amelyek alapján valaki épp hazudhat neked, ha például az illető kissé felemeli a vállát, miközben hevesen igyekszik alátámasztani mondandója igazságát. Az orrvakarás, a fej oldalra billenése, a szemkontaktus kerülése, a bizonytalan beszéd és az általános izgulás is azt jelzi, hogy valakinek a belső valósága nincs teljesen összhangban a külsővel – vagyis lehet, hogy az illető hazudik.

Újfent érdemes megemlíteni, hogy ez nem egy tévedhetetlen módszer, és a kutatások többnyire nem találtak szoros kapcsolatot a testbeszéd, az arckifejezések és a megtévesztés között. Önmagában egyetlen gesztus sem jelez semmit. Azóta sok pszichológus rámutatott arra, hogy a mikro-arckifejezések eltérései valójában anélkül is jelezhetnek kényelmetlenségérzetet, stresszt vagy feszültséget, hogy megtévesztésről lenne szó.

Mindazonáltal ha más eszközökkel együtt alkalmazod a mikro-arckifejezések elemzését, és kontextusba helyezed, hatékony technika lehet. Igaz, elég figyelmesen kell nézned az illető személyt, és olyan módon kell fürkészned, ami kényelmetlen és túl nyilvánvaló lehet egy normál szociális helyzetben. Ezenkívül rengeteg irreleváns adatot kell kiszűrnöd, és el kell döntened, hogy mely gesztusok számítanak „zajnak” vagy semmitmondó egyedi sajátosságnak.

Mindenesetre azok az emberek, akik nem rendelkeznek megfelelő képzettséggel, elképesztően rosszul észlelik a hazugokat – dacára, hogy megbízhatónak tekintik a mások megtévesztési kísérleteit illető megérzéseiket. Ez azt jelenti, hogy ha a mikro-arckifejezések elméletének segítségével esetleg csupán enyhe fokú növekedést lennél képes elérni a hazugságok pontos kiszűrése tekintetében, az is megváltoztathat mindent. Bár egy mikro-arckifejezés aprócska dolog, mégis csak egy adat.

Mindaz, amit az eddigiekben a hazugok leleplezéséről mondtunk, ezt a technikát meglehetősen harciasnak és alattomosnak láttathatja, de Ekman ügyesen mutat rá arra, hogy a „hazugság” és a „megtévesztés”, ahogy ő keretezi őket, egy érzelem, és nem feltétlenül egy rosszindulatú szándék elrejtésére utalhat. Minden bizonnyal megvan a maga vonzereje a detektívjátékoknak és az eltitkolt emberi érzések feltárásának, ám a valóságban a mikro-arckifejezések elemzésének használata kicsit olyan, mint A helyszínelőkben: mindig valamivel lenyűgözőbb a tévében, mint a valóságban.

Továbbá a mikro-arckifejezést kielemző készség fejlesztésének célja nem az, hogy „Megvagy!”-játékot játszhassunk a barátainkkal vagy a kollégáinkkal, hanem inkább a saját empátiánk és érzelmi intelligenciánk erősítése, valamint a körülöttünk lévő emberek nagyobb fokú megértésének elősegítése.

Ha kétségeid lennének azt illetően, hogy a mikro-arckifejezések használhatók-e a megtévesztés észlelésére, egy másik szempont, hogy ne a hazugságokat keresd, vagy az arckifejezéseket osztályozgasd az időtartamuk alapján, hanem inkább azt nézd, hogy tipikusan mit üzen egy adott arckifejezés. Ezután a kontextustól és attól függően, hogy az arckifejezés hogyan viszonyul a verbálisan elmondottakhoz, levonhatod a saját következtetéseidet.

Az olyan mozdulatok mögött, mint az ajkak összehúzása vagy a szájszeglet gyors előre-hátra rángatózása a fül felé, jellemzően idegesség áll. A remegő száj vagy áll, az összevont szemöldök, az összeszűkült szemek és összehúzott ajkak azt is jelezhetik, hogy az illető személy feszült. Ha egy ismerősöd általában nyugodt és higgadt, de hirtelen rengeteg apró jelet veszel észre rajta, miközben olyasmit mesél neked, amit nem hiszel el, akkor arra következtethetsz, hogy valamilyen oknál fogva ideges amiatt, amit mond. Akár azért, mert hazudik, akár azért, mert egyszerűen kényelmetlen elmesélnie neked a történetét – ezt kizárólag a kontextus alapján döntheted el.

Az ellenszenvet vagy nézetkülönbséget érző személy szorosan összeszorítja az ajkait, forgatja a szemét, röviden megrebegteti a szemhéját, vagy összeráncolja az orrát. Előfordulhat, hogy egy kicsit hunyorog, vagy összehúzza a szemét, mint egy rajzfilmes gazfickó, aki épp méregeti a hőst, lehunyja a szemét, vagy egy enyhén megvető kifejezéssel „gúnyosan mosolyog”. Ha valaki kinyitja az általad adott karácsonyi ajándékot, és azonnal végrehajtja mindezeket, akkor gondolhatsz arra, hogy nem igazán tetszik neki az ajándék, még ha esetleg az ellenkezőjét állítja is.

A stressztől szenvedők kitalálhatnak apró módszereket a stressz oldására, ezzel leleplezve magukat, még ha többségében nyugodtnak tűnnek is. A kezelhetetlen, gyors pislogás és az ismétlődő mozdulatok, mint például az arc rángása, a nyelv harapdálása vagy az arc egyes részeinek megérintése mind azt jelezhetik, hogy valaki egy adott helyzetet stresszesnek talál. Mindezt az is magyarázhatja, hogy valaki épp egy állásinterjún vesz részt, vagy kihallgatják egy bűncselekmény kapcsán, de nagyobb a jelentősége akkor, ha egy látszólag nyugodt helyzetben észleled. Ez az ellentmondás arra utal, hogy nem minden úgy van, mint ahogy látszik.

Figyelj oda az arckifejezések aszimmetriájára is. Az érzelmek természetes, spontán és valódi kifejeződései általában szimmetrikusak. Az erőltetett, hamis vagy ellentmondó arckifejezések általában nem azok. Ismételten próbáld kontextusban értelmezni a látottakat, és vedd figyelembe az illető személy egészét, beleértve az egyéb testbeszédét is.

Ne feledd, hogy az arckifejezések elemzése hatékony módszer mások megértésére, amely bár nem „felületes”, de azért nem is tévedhetetlen. Minden megfigyelés, amit teszel, egyszerűen csak egy adat, és önmagában sosem bizonyít semmit. A készség abban rejlik, hogy minél több adatot gyűjts össze, és hogy a teljes, előtted kibontakozó mintát értelmezd, ne csak egy-két jelet. Emiatt a legjobb, ha a mikro-arckifejezésekkel kapcsolatos ismereteidet más módszerek és eszközök kiegészítéseként alkalmazod.

Testbeszéd

A testbeszéd ugyanolyan hatékonyan olvasható és értelmezhető nyelv lehet, mint az arckifejezések. Végül is az arc is csak egy testrész. Miért összpontosítanál csak egyetlen részre, amikor az emberek testtartása és általános mozdulatai ugyanolyan ékesszólóan beszédesek lehetnek? Joe Navarro egykori FBI-ügynökre általában e terület szaktekintélyeként tekintenek, ő pedig arra használta a tapasztalatait, hogy megtanítsa nekünk, milyen temérdek információt osztanak meg az emberek másokkal anélkül, hogy kinyitnák a szájukat (vagyis azt, amit ő „nonverbális kommunikációnak” nevez).

Navarro eredetileg Kubából származik, és miután nyolcéves korában az Egyesült Államokba költözött, meg kellett tanulnia angolul, de hamar felismerte, hogy az emberi test „egyfajta óriásplakátként hirdeti, hogy mit gondol az illető személy”. Pályafutása során hosszan beszélt arról, hogy tanulta meg észrevenni, mit „mondanak” az emberek – azokat az apró mozdulatokat, amelyek azt sejtetik, hogy valaki kényelmetlenül érzi magát, ellenséges, nyugodt vagy épp fél.

Az arckifejezésekhez hasonlóan ezek is utalhatnak megtévesztésre vagy hazugságra, de elsősorban azt jelzik, hogy valaki kényelmetlenül érzi magát, vagy hogy ellentmondás áll fenn aközött, amit az illető érez, és amit mond. A testbeszéd működésének megértésével felvértezve nemcsak új csatornákat nyithatunk a másokkal való kommunikációhoz, hanem a saját testünkre és azokra az üzenetekre is odafigyelhetünk, amelyeket akaratlanul is mások felé sugárzunk.

Először is, fontos megértened, hogy a nonverbális kommunikáció beépített, biológiai, illetve az evolúció eredménye. Érzelmi reakcióink bizonyos dolgokra vonatkozóan villámgyorsak, és spontán módon kerül rájuk sor, akár akarjuk, akár nem. Fontos, hogy fizikailag fejeződnek ki abban a módban, ahogy a testünket a térben tartjuk és mozgatjuk, ami pedig potenciálisan nonverbális üzenetek ezreinek továbbítását eredményezheti.

Agyunk primitívebb, érzelmibb és talán őszintébb része, a limbikus agy felelős ezekért az automatikus reakciókért. Mindeközben a prefrontális kéreg (az intellektuálisabb és absztraktabb rész) kissé távolabb van a testtől, és inkább tudatos ellenőrzés alatt áll, egyben ez az a rész, amely képes a hazugságra. Ám annak ellenére, hogy egy ember állít valamit, a teste mindig igazat szól.

Ha rá tudsz hangolódni az illető gesztusaira, mozdulataira, testhelyzetére, érintési mintáira, sőt még az általa viselt ruházatára is, akkor közvetlenebb csatornát biztosíthatsz magadnak ahhoz, hogy megértsd, mit gondol és érez valójában. Navarro azt állítja, hogy a kommunikáció nagyobbrészt amúgy is nonverbális – ami azt jelenti, hogy amennyiben nem veszed figyelembe a testbeszédet, lemaradsz az üzenet nagy részéről.

Gondolj arra, hogy a kommunikáció nonverbálisan vette kezdetét. A történelmünk hajnalán, a nyelv kialakulása előtt az emberiség nagy valószínűséggel gesztusok, egyszerű hangok és arckifejezések útján kommunikált. Valójában a babák már születésüktől kezdve ösztönös arckifejezésekkel jelzik, hogy fáznak, éhesek vagy félnek. Sosem kellett minket megtanítani az alapvető gesztusok olvasására vagy a hangnemek megértésére – ennek az az oka, hogy a nonverbális kommunikáció volt kommunikációnk első fajtája, és továbbra is ezt részesítjük előnyben.

Gondolj arra a megannyi módra, ahogy a nonverbális kommunikációt már természetesnek veszed – a módra, ahogyan kimutatod a szeretetedet vagy a haragodat. Még ha nem vagy is ennek tudatában, mindannyian továbbra is hatalmas mennyiségű információt dolgozunk fel nonverbális csatornákon keresztül. Tanuld meg olvasni ezeket az információkat, és képes leszel megállapítani, hogy valaki épp próbál-e becsapni, vagy esetleg csak igyekszik eltitkolni előled az érzéseit és a valódi szándékait.

Valószínűleg hallottál már az „üss vagy fuss” reakcióról, de van egy harmadik lehetőség is: a lefagyás. Ráadásul ezek a veszélyre adott reakciók meglehetősen árnyaltak lehetnek, de ennek ellenére kényelmetlenségről és félelemről árulkodhatnak. Őseink akkor mutathattak „üss vagy fuss” reakciót, amikor ragadozók vagy ellenséges törzsek elől menekültek, de ezek az ösztönök követhetnek bennünket a tanácsterembe, illetve a tanterembe is.

Megint csak a limbikus agy felelős ezekért a félelemreakciókért. Akinek nehéz kérdést tesznek fel, vagy akit faggatnak, az úgy nézhet ki, mint egy szarvas, akire épp ráirányul a fényszóró. A szék köré kulcsolhatják a lábukat, és szorosan rögzíthetik magukat ebbe a helyzetbe (ez a lefagyási reakció). Egy másik lehetőség a testünk fizikai elmozdítása a fenyegetőnek vélt dolgok irányából. Egy személy az ölébe tehet egy tárgyat, vagy a végtagjait a kijárat felé fordíthatja (ez a fuss reakció). Végül egy harmadik személy „üthet”. Ez a félelemre adott agresszív reakció viták kirobbantásában, verbális „csörtében” vagy fenyegető gesztusokban ölthet testet.

Valójában minél kompetensebbé válsz a nonverbális jelek olvasásában, annál jobban meg fogod érteni, hogy alapjában fizikaiak, és sokat elárulnak a közös evolúciós történetünkről. A múltban szó szerint kivédhettünk volna egy támadást bizonyos gesztusokkal, vagy nagyon nyilvánvaló mozdulatokkal és arckifejezésekkel akár támadhattunk is volna. Manapság a világunk nagyon elvont, és a minket fenyegető dolgok inkább verbálisak és fogalmiak – de az arckifejezés, a félelem, az agresszió, a kíváncsiság stb. régi gépezete még mindig jelen van bennünk, csak talán már egy kicsit finomabban nyilvánul meg.

Patrick King
további könyvei

Az emberek közötti kommunikáció nagy része nem verbális jellegű.

Amit az emberek kimondanak, az gyakran rossz mutatója annak, hogy valójában mit akarnak közvetíteni, emiatt fontos készség az emberekben való olvasás. Ha szeretnéd megtudni, milyen technikák vannak arra, hogy az emberek valódi szándékait megismerd, olvasd el Patrick King – Olvass az emberekben, mint a könyvben – című kötetét.

Patrick King most felfedi előtted is, mi a titka annak, hogy ne legyenek soha többé kellemetlen interakcióid.

Ismerd meg a tökéletes kommunikáció verbális és nonverbális mesterfogásait, növeld a társalgási intelligenciád! Az ember érzelmi kapcsolatra, mély empátiára, barátságra és közösségre lett teremtve. De ez nem jelenti azt, hogy mindig tudjuk, hogyan kell csinálni...

Gondolkodj gyorsan, légy laza, vicces és szellemes egyszerre. Viszlát, kínos csendek, helló, folyékony társalgás!

Patrick King nemzetközi bestsellerszerző, valamint szociális készségekkel foglalkozó társalgási coach megismerteti veled, hogyan kelts minden alkalommal határozott, intelligens és talpraesett benyomást. Konkrét példákat és kifejezéseket ismerhetsz meg, amelyeket könnyedén beilleszthetsz a mindennapi beszélgetéseidbe.