Új típusú kihívások az infokommunikációban

Szerkesztette

Tóth András

Budapest, 2023

A megjelenést támogatta a TKP2020-NKA-09 számú projekt, Nemzeti Kutatási Fejlesztési Alap, Tématerületi Kiválósági Program 2020.

Szerzők:

Farkas Tibor

Fekete Károly Imre

Kerti András

Megyeri Lajos

Szűcs Attila

Tóth András

Szakmai lektor:

Bányász Péter

László Gábor

Kiadja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem

Ludovika Egyetemi Kiadó

A kiadásért felel: Deli Gergely rektor

Székhely: 1083 Budapest, Ludovika tér 2.

Kapcsolat: kiadvanyok@uni-nke.hu

Felelős szerkesztő: Kamarás-Vida Krisztina

Olvasószerkesztő: Tomka Eszter

Korrektor: Resofszki Ágnes

Tördelőszerkesztő: Stubnya Tibor

ISBN 978-615-6598-51-6 (elektronikus PDF)

ISBN 978-615-6598-52-3 (epub)

© A szerkesztő, 2023

© A szerzők, 2023

© A kiadó, 2023

Minden jog védve.

Tartalom

Előszó

Farkas Tibor: A kommunikációs és információs rendszerek értelmezése napjainkban: Követelmények és kihívások

Az infokommunikációs rendszerek

Az infokommunikációs technológia

Információs technológiák napjainkban és a jövőbeni trendek

Kommunikációs technológiák ma és holnap

A jövő technológiai fejlesztéseinek iránya

Összegzés, következtetések

Felhasznált irodalom

Fekete Károly Imre: Katonai infokommunikációs trendek

A tudományos-technológiai fejlődést meghatározó társadalmi, technológiai folyamatok

A világ népességnövekedésének trendje

Anyagtechnológia paradigmaváltások

Infokommunikációs trendek

A számítási teljesítmény növekedése

Specializált processzorok elterjedése a katonai infokommunikációs hálózatokban

Az infokommunikációs hálózatok fejlődési trendjei

Összegzés

Felhasznált irodalom

Tóth András: Az 5G-technológia jellemzői és a kialakításában rejlő kihívások

Az 5G-technológia jellemzői

Az 5G szabályozói környezet

Az 5G-infrastruktúra kiépítésének állapota az Európai Unióban és a V4-országokban

Az 5G technikai megvalósítása, annak kihívásai

A hálózatszeletelés

Biztonsági kihívások

Következtetések

Felhasznált irodalom

Tóth András: Az Internet of Things rendszerek biztonsági kihívásai

Az IoT-eszközök és -rendszerek jellemzői

Az adatvédelmi és jogi kockázatok

Az uniós szabályozás

Nemzeti szabályozás

IoT-eszközök és -rendszerek hardveres és szoftveres védelme

A tűzfalak

A demilitarizált zóna

Forgalomirányítók

Az IoT szoftveres biztonsága

Behatolásérzékelő és -megelőző rendszerek

Az IDS és az IPS kombinált használata

Az IDS és IPS rendszerek típusai

Az állomás- és a hálózatalapú IPS összehasonlítása

Szignatúraalapú IDS és IPS

Házirendalapú IDS és IPS

Anomáliaalapú IDS és IPS

Mézescsupor-alapú rendszerek

Virtuális magánhálózatok

Titkosítás

Összegzés

Felhasznált irodalom

Szűcs Attila: A mesterséges intelligencia alkalmazása a katonai műveletek tervezése, szervezése és végrehajtása során

A mesterséges intelligencia meghatározása

Az általánosan elfogadott definíciók ezen a téren

A tanulmány szempontjából lényeges mesterségesintelligencia-ismérvek

Az adatfeldolgozásban és kiértékelés során felmerülő problémák

A gépi tanulás kiindulási adatai

A feldolgozandó adatok hitelességének kérdése

Mesterséges intelligencia a műveleti tervezésben

A kiindulási állapot felvétele

A manőverek tervezése

A mesterséges intelligencia szerepe a műveletek logisztikai biztosításában

Mesterséges intelligencia a logisztikai ellátás szervezésében

A szolgáltatások biztonságának szavatolása

Mesterséges intelligencia a szállításban

A mesterséges intelligencia szerepe a döntéshozatalban

A parancsnoki munkát segítő döntéshozatali rendszerek

A mesterséges intelligencia által támogatott döntéshozatali rendszerekben rejlő kihívások

A fegyverhasználat és az autonóm fegyverrendszerek

Védelmi rendszerek, ahol objektív kényszer a mesterséges intelligencia használata

Ahol a mesterséges intelligencia nagyarányú támadásipotenciál-növekedést jelent

A fejlesztések várható irányai

A mesterséges intelligencia szabályozásának kérdései

Összegzés

Felhasznált irodalom

Megyeri Lajos Zoltán: Fizikai biztonság

Az információbiztonság témaköre

Fizikai biztonsági intézkedések

Élőerős védelem

Személyes felügyelet

Épületvédelmi elemek

Biztonsági területek, falak, rácsok, ajtók, kerítések

Elektronikai jelzőrendszer

Beléptetőrendszerek

Kamerarendszerek

Közterület

Magánterület

TEMPEST kialakítás

Összegzés

Felhasznált irodalom

Kerti András: Az információbiztonsági tudatosság fejlesztésének tervezése

Szerepek és felelősségek

A szervezet vezetője

Az IKT-rendszerekért felelős személy

Az információbiztonságért felelős személy

A szervezeti egységek vezetői

Felhasználók

Az információbiztonsági tudatossági terv alkotóelemei

Tudatosság

Képzés

Oktatás

Szakmai fejlesztés

A tudatosságnövelő és képzési program kidolgozása

A szervezeti tudatosságnövelő és képzési program felépítése

A központosított programirányítási modell (központosított politika, stratégia és végrehajtás)

A részben decentralizált programirányítási modell (központosított politika és stratégia; elosztott végrehajtás)

Teljesen decentralizált programirányítási modell (központosított politika; elosztott stratégia és végrehajtás)

A szükségletfelmérés elvégzése

A tudatosságnövelési és képzési stratégia és terv kidolgozása

A prioritások megállapítása

A kidolgozandó anyag összetettségének meghatározása

A biztonságtudatossági és képzési program finanszírozása

A tudatosságnövelő és képzési anyagok kidolgozása

A tudatosságnövelő anyag kidolgozása

A tudatossági témák kiválasztása

A tudatosságot növelő anyagok forrásai

A képzési anyag kidolgozása

A tanfolyamok és anyagok forrásai

A tudatosságnövelő és képzési program végrehajtása

A terv kommunikálása

A tudatosságnövelő anyagok átadásának technikái

A képzési anyag átadásának technikái

A bevezetést követően az eredményesség figyelemmel kísérése

A megfelelés ellenőrzése, figyelemmel kísérése

Értékelés és visszajelzés

A változás kezelése

Folyamatos fejlesztés

A program sikerességének mutatói

Összegzés

Felhasznált irodalom

Előszó

Napjainkban az infokommunikációs technológiák (IKT) és megoldások széles körű és nagymértékű elterjedésük miatt hatalmas kihívást jelentenek a felhasználók és üzemeltetők számára. Megvizsgálva a rendelkezésre álló szakirodalmakat és szakmai jelentéseket, megállapítható, hogy az infokommunikációs tér komoly biztonsági kockázatot jelent az alkalmazói kör teljes spektrumán. A szerzők alapvető célja volt a mű elkészítése során az infokommunikáció egyes részterületeit, illetve a kapcsolódó szolgáltatásokat és technikai eljárásokat (információbiztonság, kibervédelem, Internet of Things, okosváros, e-kormányzat, mesterséges intelligencia) támogató eszközök és rendszerek alkalmazásának és védelmi lehetőségeinek komplex elméleti és gyakorlati vizsgálata.

Ennek megfelelően a könyv célja, hogy átfogó képet adjon az infokommunikáció és a hozzá kapcsolódó egyes koncepciók kialakításához és működtetéséhez szükséges eszközök és rendszerek kialakulásáról, fejlődéséről, továbbá a biztonsági kérdések és megoldások területeiről. A mobil-számítástechnika, a szociális hálózati technológiák fejlődése, valamint az internetes alkalmazások és szolgáltatások exponenciális növekedése miatt széles körben elterjedt és rohamosan fejlődő okoseszközöknek köszönhetően a szerzők kiemelten fontosnak tartották egy olyan kötet összeállítását, amely az új típusú infokommunikációs rendszerek alapvető biztonsági problémáival, az azokból származó kihívásokkal és potenciális veszélyforrásokkal foglalkozik. Ehhez elemző-értékelő módszereket alkalmaztak, amelyekkel megvizsgálták a jelenleg rendelkezésre álló, az infokommunikációs rendszerek és hálózatok kialakítása során alkalmazott eszközökről, módszerekről, eljárásmódokról és azok védelmi lehetőségeiről szóló releváns szakirodalmakat.

Fontosnak tartották továbbá a témához kapcsolódó alapfogalmak tisztázását, amelyek nagymértékben hozzájárulhatnak a kész könyv további megértéséhez. Jelen kötet célja, hogy a fogalmi kérdések és problémák tisztázása mellett kiemelt hangsúlyt fordítson az infokommunikációs trendek múltjának, jelenének és jövőjének bemutatására, hatásukra az információs műveletekre, illetve a bennük rejlő potenciális kihívásokra. Kiemelt figyelmet fordítottak az IKT-nak a lakosság, a vállalkozások és a közigazgatás mindennapi életét, munkáját támogató elemeire. Nemzetközi mintákat is alapul véve megvizsgálták egy olyan környezet kialakításának lehetőségét, amely erősíti az integrációt az irányelvek, az eljárásmódok, az üzemeltetés és a technológia között, valamint összefogja a polgári és az üzleti igényeket támogató szolgáltatásokat. Elemzik és értékelik az egyes okosmegoldások (okosvárosok, e-közigazgatás, IoT, mesterséges intelligencia, kvantum-számítástechnika stb.) helyét, szerepét az infokommunikációs rendszerekben. Ezek a megoldások hozzájárulnak egy megbízható, ellenálló és biztonságos IKT-rendszer kialakításához és működtetéséhez, amely alaprendeltetéséből adódóan együttműködési képességet kínál a polgárok és a vállalkozások részére, ezzel biztosítva a szükséges technológiák átvételének lehetőségét a különböző területek között. Olyan közös digitális és adatplatformok kiépítésének lehetőségeit vizsgálták meg a szerzők, amelyek hozzájárulnak a digitális képességek szintjének emeléséhez, ezzel hozzájárulva a folyamatos innovációhoz mind a lakosság, mind az állami és vállalkozói szféra vonatkozásában.

A kötet bemutatja azokat a potenciális veszélyforrásokat és fenyegetéseket, amelyek hatással lehetnek az egyes IKT-elemekre, -platformokra és -rendszerekre. A szerzők itt a hatályos szabályozói környezet mellett a jelenleg rendelkezésre álló és elérhető kormányzati és nem kormányzati szervezetek, valamint kiber- és IT-biztonsággal foglalkozó cégek biztonsági jelentéseire támaszkodtak, amelyek segítségével megvizsgálták és összehasonlították az elmúlt időszakban az IKT-rendszereknél leginkább jellemző támadási vektorokat, illetve sérülékenységeket.

Végezetül a szerzők olyan védelmi megoldásokat és képzési lehetőségeket vizsgáltak, amelyek hozzájárulhatnak a jellemző veszélyek és incidensek megelőzéséhez, kezeléséhez. Ehhez a jelenleg elérhető minden olyan hardveres és szoftveres megoldást megvizsgáltak, amelyek elősegítik a biztonságos környezet kialakítását az infokommunikációs rendszereket támogató eszközök és rendszerek számára.

Tóth András

Farkas Tibor

A kommunikációs és információs
rendszerek értelmezése napjainkban:
Követelmények és kihívások

Mára elképzelhetetlenné vált, hogy ne használnánk valamilyen kommunikációs (információs) eszközt. A kommunikáció, az összeköttetés megvalósítása, a távolságok leküzdése alapjaiban alakította át mindennapjainkat. Az információs infrastruktúrák használata olyan mértékben vált hétköznapivá, hogy annak hiánya hatalmas problémát jelentene már csak az egyén számára is, a vállalatokat, a közigazgatási szervezeteket nem is említve. Természetesen a folyamatos fejlődés, fejlesztés nyújtotta lehetőségek, kényelmi szolgáltatások elérése hatalmas kockázatokkal is jár. Annak érdekében, hogy ezeket a kockázatokat csökkentsük, nagy hangsúlyt kell fektetni a biztonságra,[1] amely az infokommunikációs környezetben egyre nehezebb feladattá vált az elmúlt években. Mindezeknek megfelelően a fejlődés iránya elsősorban az ár és a kockázatok csökkentését követeli meg. Fontos továbbá megjegyezni, hogy az új technológiák megjelenésével, bevezetésével nem csupán új lehetőségek állnak rendelkezésére a felhasználóknak, hanem új kérdések, aggodalmak és bizonytalanságok is megjelennek, és ezekek a korlátoknak az áttörése legalább annyira jelentős feladat, mint maga a technológia kifejlesztése, megvalósítása. Erre jó példa, hogy a 2000-es években a mobiltelefon káros hatásainak vizsgálata kiemelt jelentőségű volt. Számos kutató és kutatócsoport hatalmas erőfeszítést tett a mobiltelefon emberi egészségre gyakorolt hatásának vizsgálatára. Azonban máig nincs egyértelmű válasz a kérdésre, a szakemberek között nincs egyetértés. Ehhez hasonlóan napjainkban a negyedik ipari forradalom legjelentősebb felületének is beállított, az önvezető autók, az okosváros, az okosotthon, a virtuális valóság (VR), a kiterjesztett valóság (AR), az orvosi hálózatok és egyéb hálózatokat megvalósító 5. generációs (5G) technológia hatalmas lehetőséget nyújt a korszerű infokommunikáció területén, de emellett sokan a káros hatásait bizonygatják. A bizonytalanságot tovább növeli, hogy a 2000-es évektől eltérően mára a közösségi médiában rengeteg olyan információt tesznek közzé a felhasználók, amelyek valóságalapja, tudományos megalapozottsága erősen megkérdőjelezhető.[2] Ez figyelhető meg a Covid–19-pandémia vagy az orosz–ukrán háborús konfliktusok során is, mivel a felhasználók rengeteg információhoz juthatnak hozzá, de ezek valóságtartalmát nem, vagy nem megfelelő platformon vizsgálják.[3] Azonban a technológia valós veszélye nem a fiziológiai veszély, hanem a kiberbűnözés elterjedése és megerősödése, amely komoly erőfeszítéseket követel meg vállalatok információbiztonsági szereplőitől.[4]

A körülöttünk lévő elektromágneses sugárzás (elektroszmog) az eszközök használata nélkül is körülvesz bennünket, tehát az infokommunikációs eszközök fokozatos térnyerésével a bennünket körülvevő sugárzás is jelentősen megnő, függetlenül attól, hogy használjuk vagy sem ezeket az eszközöket. Ezt a hatalmas változást jól szemlélteti az 1. táblázat, hogy míg az 1900-as évek elején kezdett kibontakozni a vezetékes telefonkészülékek elterjedése, addig 100 évvel később, napjainkban a telefonkészülékek és egyéb infokommunikációs eszközök teljes mértékben a napjaink részévé váltak.

1. táblázat: A telefonkészülékek elterjedése Európa néhány országának városaiban 1925-ben

Telefonkészülékek száma (db)

Telefonkészülékek/1000 fő

A

B

A

B

Svédország

162 964

273 376

194

52

Dánia

137 472

178 925

156

70

Norvégia

55 917

117 835

137

50

Svájc

85 760

109 765

111

35

Németország

1 571 361

1 016 655

78

23

Hollandia

139 924

74 117

54

15

Ausztria

112 664

40 379

50

9

Franciaország

426 955

310 243

50

10

Egyesült Királyság

1 032 433

379 027

44

17

Belgium

117 879

41 193

38

9

Megjegyzés: „A” az 50 000 főnél nagyobb városokat, „B” 50 000 főnél kisebb városokat jelenti

Forrás: Barrett 1927 alapján a szerző szerkesztése

2021-ben az internethasználók száma elérte a 4,72 milliárd főt, ez a Föld teljes népességének 60,1%-a. A megelőző évhez képest 7,6%-kal, 332 millió fővel nőtt az internetet használók száma. Fontos azt is megjegyezni, hogy az internetfelhasználók számának növekedése mellett jelentősen nőtt az internet használatával eltöltött napi idő is, amely közel hét óra naponta, felhasználónként. A vezeték nélküli kapcsolódás lehetősége és egyre nagyobb térnyerése tovább emeli ezeket az adatokat. A hálózati kapcsolatok több mint 90%-át mára a vezeték nélküli összeköttetések határozzák meg, a felhasználók száma elérte a 4,38 milliárd főt. Az internetfelhasználók 91,5 %-a okoseszközöket alkalmaz, mobilinterneten keresztül csatlakozik az internetre, és ezekkel a kapcsolatokkal több mint 3 és fél órát töltenek online különböző alkalmazásokkal.[5] Magyarországon is hasonló arányú az internetet használók megoszlása és a technikai eszközök alkalmazása. A Központi Statisztikai Hivatal (KSH) adatai alapján folyamatosan nő a mobilhálózat adatforgalma, amelynek jelentős része a 4G-hálózaton valósult meg. Ezt a növekedést az 1. ábra szemlélteti.

1. ábra: A mobilhálózatok adatforgalma Magyarországon (2021. III. negyedévig)

Forrás: KSH 2022

Összességében az látható, hogy a jelentős mennyiségű információ igen nagyszámú célközönséget képes elérni az infokommunikációs technológiák robbanásszerű fejlődésével. Az információ elérése, megszerzése már nem okoz technikai kihívást az átlagos felhasználónak sem, megvannak ehhez a megfelelő eszközeik és internetes összeköttetésük. Az elmúlt években megjelenő pandémiás helyzet az online képességeket jelentős mértékben befolyásolta, a hálózatok, szolgáltatások elérésére kiugró mértékű igény jelentkezett. Mindezek alapján megállapítható, hogy napjainkban nem a hálózatok elérése és a hálózat nyújtotta képességek felhasználása, hanem az információk, adatok védelme okozza a legnagyobb problémát, amire a felhasználókat magas szinten kell felkészíteni.

Az infokommunikációs rendszerek

A következő évtizedekbe lépve a nemzetek fejlődését jelentősen befolyásolja az infokommunikációs technológiák (IKT) fejlesztése és szolgáltatások üteme. Fontos, hogy a nemzetek kormányai elkötelezettek maradjanak az infokommunikációs fejlesztések irányában, jelentős szerepvállalással biztosítsák mind a felhasználói, mind a szolgáltatói oldal megfelelő ütemű előrelépését. Az előttünk álló globális méretű kihívások egyre összetettebbek lesznek, és az e kihívásoknak való megfelelési képességünket nagyban befolyásolja majd a tudományba és a technológiába történő energiabefektetés mértéke. A nemzeti és nemzetközi stabilitás javítása azt is megköveteli, hogy a tudományos felismeréseket és a technológiát a fenntartható fejlődés előmozdítására fordítsuk. Az IKT új képességeinek, anyagainak fejlesztése alapvető fontosságú az innováció, az eszközök teljesítménye és az energiahatékonyság szempontjából mind a hordozható eszközök, mind az adatközpontok tekintetében. Ehhez tudományágakon átívelő, interdiszciplináris kutatásokra van szükség, amelyek tartalmazzák az információk megszerzésére, továbbítására, feldolgozására és tárolására irányuló kutatási részterületeket egyaránt. Az IKT ennek megfelelően megvizsgálható az információ és az ahhoz kapcsolódó alkalmazások, tevékenységek oldaláról, valamint a kommunikáció mint az információk továbbítását megvalósító tevékenységről.

Akár szükséges munkáról, akár csak szórakozásról van szó, használjuk az internetet. Az információs és kommunikációs technológia mindannyiunk számára olyan eszközzé vált, amelyen keresztül távolról valósítjuk meg az igényeink kielégítését.

Az információ általános értelemben véve az adatok valamilyen módon rendszerezett ábrázolását jelenti, míg a kommunikáció az információ valamilyen közegen (írásban, szóban, elektronikus rendszeren) keresztül való továbbítását, megosztását jelenti.

Az információ valamilyen módszer, eszköz vagy rendszer segítségével, tudományos módon történő közlését technológiának nevezzük.

Az információs és kommunikációs technológiát az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) az alábbiak szerint határozza meg: „Az információk továbbítására, tárolására, létrehozására, megosztására vagy cseréjére használt technológiai eszközök és erőforrások sokszínű halmaza. E technológiai eszközök és erőforrások közé tartoznak a számítógépek, az internet (weboldalak, blogok és e-mailek), az élő közvetítési technológiák (rádió, televízió és webcasting), a rögzített közvetítési technológiák (podcasting, audio- és videólejátszók és tárolóeszközök) és a telefonálás (vezetékes vagy mobil, műholdas, videókonferencia stb.).”[6]

Az infokommunikációt, az infokommunikációs rendszereket ennek megfelelően használjuk fel, ezzel biztosítva információs szükségleteinket. Az infokommunikációs rendszer az IKT definíciójához hasonlóan az alábbiak szerint értelmezhető.

A kommunikációs rendszer berendezések, módszerek és eljárások összessége, amelyet az információtovábbítás megvalósítására alakítottak ki, szerveztek meg. A technikai eszközök mellett az azokat üzemeltető személyi állományt is magában foglalja. A kommunikációs rendszer biztosítja a kommunikációt a felhasználók között, valamint magában foglalhat átviteli, kapcsoló- és felhasználói rendszereket egyaránt. A kommunikációs rendszer az információátvitel támogatásának érdekében tartalmazhat tárolási vagy feldolgozási funkciókat is.

Az információs rendszer berendezések, módszerek és eljárások, valamint szükség esetén az üzemeltető állomány összessége, amelyet az információfeldolgozási funkciók elvégzésére szerveztek. Az információ létfontosságú vállalati erőforrás. Mint ilyet, az információ életciklusa során az információ szervezésével és ellenőrzésével kell kezelni, függetlenül attól, hogy milyen adathordozón és formátumban tárolják az információt, annak érdekében, hogy támogassa a döntéshozatali folyamatokat, működési követelményeket, a vállalatirányítást. A célok elérése érdekében ezeket az elveket folyamatosan, az adott feladat, tevékenység során követni és alkalmazni kell, ami így biztosítja, hogy a kommunikációs és információs rendszer hatékonyan működjön.

Az infokommunikációs technológia

Az IKT nélkülözhetetlenné vált, nagyon kevés olyan, a mindennapi életünket meghatározó terület létezik, ahol nincs szükség valamilyen formában ezekre az eszközökre, rendszerekre. Néhány kiemelt terület a kormányzat; a közigazgatás (e-közigazgatás); az üzleti élet és a kereskedelem (e-kereskedelem); az ipar; a banki elektronikus ügyintézés (online bankolás); az oktatás (elektronikus információs oktatási rendszerek, távoktatás); az orvostudomány területei és az emberek által széles körben használt szórakozás (közösségi média).

Információs technológiák napjainkban és a jövőbeni trendek

A 20. század végén, az 1995-ben a polgári életben is megjelenő internet alapjaiban változtatta meg életünket. Olyan új módszerek és eszközök megjelenését és alkalmazását idézte elő, amelyek a tudományokban, az üzleti életben, a kormányzásban (az előzőekben meghatározott területeken) kiemelt jelentőségűek. Ezek az új információs technológiák és eszközök egyre szélesebb körben terjednek el, válnak hangsúlyossá napjainkban. A legismertebbek a dolgok internete (IoT), a blokklánc, a mesterséges intelligencia, a kvantumszámítógépek, szenzorhálózatok, közösségi média, a Big Data és a virtuális valóság (VR).[7]

A mesterséges intelligencia (MI) a szolgáltatók, cégek, vállalkozások számára igen jelentős eszköznek, technológiának ígérkezik, főleg abban az esetben, ha azt gépi tanulással, mélytanulással együtt használják fel. MI alkalmazásával a felhasználók felgyorsíthatnak és racionalizálhatnak folyamatokat, költségmegtakarítást érhetnek el, szélesebb körben tudnak ügyfélelégedettséget elérni a vásárlási, szolgáltatás-igénybevételi magatartás felmérésével. A mindennapi és az üzleti életben a mesterséges intelligenciának nagy jelentősége lesz az értékesítésben, amely előrejelzéseket tud készíteni valós idejű elemzésekkel, ügyfelek szűrésével. Ehhez kapcsolódik az ügyfélkapcsolat-kezelő és szolgáltatásnyújtás-optimalizáló rendszer, amely az ügyfelek vásárlási és használati szokásait elemzi, az értékesítés hatékonyságának és nyereségességének növelése érdekében. Ezt egészítik ki az úgynevezett chatbotok, azaz a digitális asszisztensek, amelyek a kapcsolattartást, segítségnyújtást támogatják. Annak érdekében, hogy mindezek megfelelően és hatékonyan tudjanak működni, fontos és nélkülözhetetlen a kiberbiztonság megvalósítása, a fenyegetések felderítése az MI nyújtotta lehetőségekkel.

A gépi tanulás drámai sikere az MI-alkalmazások robbanásszerű növekedéséhez vezetett. A kutatók a legkülönbözőbb feladatokra fejlesztettek ki új mesterségesintelligencia-képességeket. A folyamatos fejlődés olyan autonóm rendszerek létrehozását ígéri, amelyek önállóan érzékelnek, tanulnak, döntenek és cselekszenek. E rendszerek hatékonyságát azonban korlátozni fogja, hogy a gép nem képes megmagyarázni gondolatait és cselekedeteit az emberi felhasználóknak. A megmagyarázható mesterséges intelligencia alapvető fontosságú lesz, ha a felhasználók meg akarják érteni, meg akarnak bízni benne, és hatékonyan akarják kezelni a mesterségesen intelligens partnerek ezen új generációját.

Ahogy a járművek, a gyártósorok gépei, eszközei, az intelligens épületek és a városi infrastruktúra területén egyre nő a dolgok internete (Internet of Things, IoT) alkalmazásának száma, jelentős igény jelent meg a tranzakciós folyamatok hálózatának biztonságos és automatizált megoldására. Az elmúlt néhány évben az IoT a 21. század egyik legfontosabb technológiájává vált.[8] Most, beágyazott eszközökön keresztül mindennapi tárgyakat, például konyhai eszközöket, vagy akár bébiőröket és másokat is csatlakoztathatunk az internethez. A jövőben intelligens szolgáltatások használhatják a dolgok internetét azonosításra, felügyeletre, megfigyelésre, helymeghatározásra, hogy hozzáférjenek a hálózathoz vagy hitelesítő adatokat használjanak. Amennyiben IoT-megoldással szeretnénk létrehozni egy korszerű rendszert, legalább hat területet (réteget) kell figyelembe venni, amelyeknek saját képességei, követelményei és biztonsági megoldásai vannak. A hat réteg az IoT-eszközök; az Edge Computing (mikroadatközpontokkal megvalósított elosztott informatikai technológia); kapcsolódás és adattovábbítás; IoT-platformok; az adatkezelés; és a felhasználó részére a protokollok megjelenítését, feldolgozását, kódolását végző IoT-alkalmazások.

A viselkedés internete (Internet of Behaviors, IoB) az IoT-eszközök által gyűjtött és felhasznált adatok ötlete, amelyek értékes információkat szolgáltatnak a felhasználók érdeklődéséről és preferenciáiról az emberi viselkedés befolyásolása és megváltoztatása érdekében. Az IoB-koncepció arra törekszik, hogyan lehet az adatokat megfelelően megérteni, és ezt a megértést alkalmazni új termékek létrehozására és népszerűsítésére – az emberi pszichológia szemszögéből. A viselkedés internete az eszközök összekapcsolódásából ered, amely új adatforrások széles skáláját eredményezi. Ez a digitális és a fizikai világból származó adatokat egyesíti, hogy visszacsatolási hurkokon keresztül befolyásolják a cselekvéseket és a viselkedést.

A blokkláncról szóló korábbi viták gyakran a kriptovalutára vonatkoztak, de a valódi erő a blokklánc megváltoztathatatlanságában és átláthatóságában rejlik. A blokklánc olyan információs rendszer, amely ígéretes az ellátási lánc irányításában, lehetővé téve az anyagok útjának átláthatóságát a végtermékig. A blokklánc-technológia lehetővé teszi a jobb nyilvántartás-kezelést is, mivel bármely nyilvántartásról pillanatképet készít a keletkezésétől kezdve.

A kvantum-számítástechnika egyedülálló lehetőségeket kínál a hagyományos számítástechnika kapacitásán túlmutató előrejelző elemzésekhez. A kvantum-számítástechnika hatékony eszközt kínál a vállalkozásoknak a prediktív elemzésekhez és a nagy adatelemzéshez. Ahogy új problémákkal találkozunk, a kvantumszámítás segít előre jelezni az életképes megoldásokat.

A közösségi média a világ egyik legnagyobb 21. századi innovációja, és óriási hatással van a társadalomra. Mindenhol azt látni, hogy az emberek az elektronikus eszközeikre tapadva tanulmányozzák a távoli középiskolai barátok és harmadik unokatestvérek legújabb állapotfrissítéseit, a különböző bloggerek, vloggerek megosztásait, és egyéb társadalmi tartalmat. Vagyis a közösségi média gyakran nem több, mint egy eszköz, amely lehetővé teszi, hogy az emberek megosszák életük rövid pillanatait, amelyeket másoknak is meg akarnak mutatni. A közösségi média beépült az életünkbe.[9] Az utóbbi időben az olyan események, mint a kibertámadások, amelyek során orosz hackerek olimpiai sportolók magán-egészségügyi adatait tették közzé, a pandémiával kapcsolatos támadások, vagy a napjainkban zajló orosz–ukrán háború eseményeinek kétes megosztásai tovább gyengítették a társadalom médiumba vetett bizalmát.[10]

Az egyre növekvő számítási teljesítmény és az adattárolás csökkenő költségei miatt számos kormányzati és magánszervezet hatalmas mennyiségű adatot gyűjt. Az évek óta tartó adatgyűjtés és -feldolgozás során felhalmozott adattömeg sok szervezetnél óriási méretűvé vált (Big Data), ami azt jelenti, hogy a hagyományos eszközökkel már nem lehet észszerű időn belül elemezni azokat. Hatalmas mennyiségű adatot tárol a Google, a Facebook, a YouTube, tárolnak a kórházak, a parlamentek, bíróságok, újságok és magazinok, valamint a kormányhivatalok eljárásai. Az adatok elemzése a méretük miatt nem egyszerű feladat, és gyakran fejlett módszereket és technikákat igényel. A nagy méretű adatok időben való elemzésének hiánya bizonyos területeken súlyos következményekkel járhat, és veszélyt jelenthet a társadalmakra, a természetre.

Minden más területet felülmúlva talán az egészségügyben keletkezik a legtöbb adat. A Big Medic Data általában az egészségügyi, kórházi nyilvántartásokból, az adminisztratív jellegű orvosi kérelmekből, valamint a klinikai vizsgálatokból, okostelefonos alkalmazásokból, viselhető eszközökből (például RFID- és szívritmus-olvasó eszközökből), különböző típusú közösségi médiából származó adatok lényegesen nagyobb halmazát jelenti.

Az információs technológia számos előnyt, lehetőséget biztosít a felhasználók részére. Ezek közül néhányat kiemelve a következőket érdemes számba venni. Az információhoz történő könnyebb hozzáférés lehetősége. Az információhoz hozzáférés joga biztosítja a lakosságnak azt, hogy hozzájussanak az állami szervek birtokában lévő információkhoz. Ez magában foglalja az információk kéréséhez és átvételéhez való jogot, valamint a kormányok azon kötelezettségét, hogy elérhetővé tegyék az információkat. A legtöbb felhasználó otthonról, a munkahelyéről vagy nyilvános helyekről (könyvtárakból, iskolákból és közösségi központokból) csatlakozik az internethez számítógépek, mobilkommunikációs eszközök, játékkonzolok és egyéb technikai eszközök segítségével. Összegezve tehát az információhoz való hozzáférés valamilyen adat vagy bárminemű információ megszerzésének és felhasználásának lehetősége és képessége.

Az információk gyors elérésének segítségével felgyorsulnak körülöttünk az események, és ez számos esetben időt takarít meg részünkre. Ilyen lehet egy online bankolás, vagy hogy a GPS rendszer alkalmazásával rövidebb idő alatt érhetjük el úti célunkat.

A költséghatékonyság szintén a fejlődés hozadéka, mivel a technológia célkitűzései között szerepel a megfizethetőség. Tapasztalhatjuk, hogy a különböző, például infokommunikációs eszközök árai folyamatosan változnak, az iparágak között folyamatos verseny van, és ez alacsonyabb árakat eredményez. Az információ számos formáját érhetjük el a technológia fejlődésének köszönhetően.

Mobiltelefonnal, laptopok segítségével, tabletek felhasználásával és egyéb eszközök segítségével elérve az internetet számos szórakoztató csatornát, tartalmat lehet elérni. Ennek köszönhetően az újság, a televízió, a rádió szerepe megváltozott, mivel a tartalmakat (filmek, zenék, játékok, egyebek) egyszerűen elérjük, megvásárolhatjuk, letölthetjük.

A tanulás elősegítése, a tananyagok elérése napjaink egyik legjobban fejlődő részterülete. Az online oktatás, a szemléltetés interneten elérhető interaktív tartalmakkal, a tanulási/tanítási képességek fejlesztése mind komoly lehetőséget biztosít az információk elérése útján. A legtöbb alkalmazást és elektronikus eszközt a tanulók oktatásának segítésére alkalmazzák, amelynek fókuszában az élményszerű oktatás áll.

A digitális technológia megszüntette a nemzetek közötti fizikai akadályokat, ezzel elősegítve a globalizációt! Az interneten keresztüli vásárlás, a közösségi média térhódítása lehetővé tette, hogy a közösségi platformok használatával távoli helyeket, értékeket, személyeket érjünk el online, ezáltal is elősegítve, hogy az emberek kapcsolatba kerüljenek egymással. A globalizációnak pedig számos egyéb hatása van, amelyek tovább erősítik az IKT jelentőségét. Ezek a hatások lehetnek gazdasági-társadalmiak; egészségügyiek; nyelviek; vagy a globális verseny és más, társadalmi és kulturális; ökológiai és technikai és információs hatások. „Az új globális információs rendszerek, műholdak, kontinenseket összekötő tenger alatti optikai kábelek és mobiltelefonok adják a technológiai hátterét a globalizációs folyamatnak.”[11]

A mesterséges intelligencia új paradigmája gyorsan növekszik, és egyre nagyobb teret nyer. Ennek magyarázata az, hogy egy teljesen új korszakot indított el.[12] Mára a mesterséges intelligencia lett az a kulcsszó, amely meghatározza a jövőt és mindent, amit az tartogat az emberiség számára. A mesterséges intelligencia nemcsak a hagyományos számítástechnikai módszereket „győzte” le, hanem az iparágak teljesítményét is megváltoztatta. Az egészségügyi és pénzügyi modernizálástól kezdve a kutatásig, gyártásig és a védelmi tevékenységekig[13] minden egy szempillantás alatt megváltozott. Mivel az IT-szektor a számítógépekről, szoftverekről és egyéb adatátvitelről szól, a mesterséges intelligencia fontos szerepet játszik ezen a területen. A mesterséges intelligencia és a gépi tanulás algoritmusok és számítógépes képzés segítségével hatékonyan használható olyan szakértői rendszerek létrehozására, amelyek intelligens viselkedést mutatnak, bonyolult problémákra kínálnak megoldásokat,[14] és tovább segítik az emberi intelligenciával egyenértékű ösztönzések kifejlesztését a gépeken belül.[15]

Mindezen előnyök mellett számos hátránya is van az információs technológia térnyerésének. A legfontosabbak: az adatbiztonság; a bűnözés és terrorizmus; komplex, bonyolult rendszerek; adatvédelmi nyugtalanságok, aggodalmak; jelentős társadalmi elszakadás; a digitális média viszonylag egyszerű manipulálása, és a korábban említett munkahelyek bizonytalan léte. Ezek a hátrányok nagyobb mértékben jelentkeztek a pandémia ideje alatt, de az orosz–ukrán háború esetében is találkozhatunk több negatív hatású részterülettel.

Kommunikációs technológiák ma és holnap

Az emberek közötti személyes információcserét, kommunikációt nevezzük személyközi kommunikációnak. Amennyiben ezt a köztük lévő nagy távolság miatt nem lehet megvalósítani, szükségessé válik valamilyen technikai eszköz alkalmazása, hogy az információcsere megvalósulhasson. A tömegkommunikáció az a felület, amelynek célja és feladata a tömegek szórakoztatása és a kapcsolat kialakítása. Idetartozik a rádió, a televízió, az újságok, a magazinok, a könyvek, a filmek stb. A kommunikációs technológia, amint arra a neve is utal, az információk emberek vagy gépek közötti feldolgozását, továbbítását, cseréjét jelenti gépek, technikai eszközök segítségével. A kommunikációs technológia több lehetőséget biztosít a kommunikációra és az együttműködésre. A korábban leírtak alapján jól látható, hogy a kommunikációs és az információs technológia (rendszerek) szinte elválaszthatatlan, szoros kapcsolatban állnak egymással, amely együttes alkalmazásával nyújtja a felhasználók számára a megfelelő szolgáltatást.

A kommunikációs technológia magában foglalja az internetet, a multimédiát, az e-mailt, a telefont és minden egyéb információcserét biztosító hang- és képalapú kommunikációt. A technológiai fejlődés lehetővé tette az emberek számára, hogy különböző eszközökkel kapcsolatba léphessenek, információkat osszanak meg egymással. A korai telefonok, rádiók, morzeeszközök voltak az első technikai vívmányok, amelyek kezdetben regionális kapcsolatokat biztosítottak, de mára a teljes világunkat átszövő vezetékes, vezeték nélküli hálózatokat alkotnak. A távolságok mellett a sebesség és a kapcsolattartás sokfélesége is hatalmas fejlődésen ment keresztül, amellett hogy hang, fényképek, videók továbbítását is lehetővé teszik. Mára olyan mértékű a fejlődés, hogy a kommunikációs távolság,[16] a továbbított adatmennyiség, a kommunikációs csatorna minősége napról napra nő.

A legalapvetőbb kommunikációs technológiák közé sorolhatjuk a rádiót, a telefont, az internetet, mellettük számos szakirodalom megemlíti a műholdas kommunikációt és a televíziót. A távíró olyan kommunikációs rendszer, amelyben az adatokat egy vezetéken keresztül elektromosáram-impulzusokkal, gyakran morzejelek formájában továbbítják. Az első hivatalos távíróüzenet-továbbítás 1840-ben történt, és ez az áttörő siker megalapozta napjaink kommunikációját. A hang, az adat, a videó továbbítására vezeték nélküli rádiójeleket is alkalmazunk, ennek a technológiának Nicola Tesla, Guglielmo Marconi, Alexander Graham Bell és Puskás Tivadar voltak az úttörői. A rádiókommunikáció során az elektromágneses hullámok antennák segítségével továbbítják a jelet a levegőben. A rádiórendszerek a műsorszórás, azaz a tömegkommunikáció, tömegtájékoztatás alapvető eszközeként is megjelentek. A műsorszórás tekintetében a televízió szintén forradalmi újítás volt, hiszen a vizuális információ továbbítását valósította meg a felhasználók számára. Mára a hagyományos értelemben vett műsorszóró rádióállomásoktól (például kereskedelmi rádiók) a mobiltelefonokig, valamint a különböző vezeték nélküli adathálózatokig (wifi, Bluetooth stb.) mindent egységesít, magában foglal. A következő kommunikációs eszköz, a telefon a távíróhoz hasonlóan elektromos jel továbbításán alapul vezeték mint fizikai közeg segítségével. A telefonok és a távírók évtizedekig egymás mellett működtek, de a távírót már nem használják, a telefon pedig vezeték nélküli földfelszíni vagy akár műholdas összeköttetést biztosít számunkra, amely napjaink legmeghatározóbb kommunikációs eszköze. Ma a globális kapcsolódási felület legfontosabb kommunikációs technológiája az internet, amely a múlt század hatvanas éveiben még egy katonai kutatási kezdeményezés volt távoli eszközök összeköttetésére. Az internet egyik legnagyobb vívmánya, hogy az előzőekben leírtaktól eltérően nem szükséges minden kommunikációs technológiához önálló, saját eszközt rendelni. Vagyis az internet biztosítja, hogy mindent egy helyen lehessen megvalósítani az elérhető kommunikációs eszközökkel. Képeket, leveleket, adatokat küldhetünk, elérhetünk rádió- és televíziócsatornákat, szolgáltatásokról kaphatunk információt és igénybe vehetjük azokat, banki műveleteket tudunk végrehajtani. Napjainkban még mindig a legnépszerűbb kommunikációs technológia az elektronikus levelezés, amely meghatározza az interneten keresztüli üzenettovábbítást.

A kommunikációs technológia számtalan eszközzel biztosítja számunkra az információcserét. Alkalmazásukkal egyszerűen tudunk kommunikálni a felhasználók és eszközök között, gyorsan és megbízhatóan vagyunk képesek információt továbbítani széles körben, végtelen számú felhasználó számára. További előnye, hogy a kommunikáció a technológia fejlődésével költséghatékonyabbá vált amellett is, hogy nagyobb mennyiségű és összetettebb információcserére vagyunk képesek. El sem tudjuk képzelni, hogy kommunikációs eszközök nélkül éljünk. Minden olyan programot és berendezést, amelyet adatfeldolgozásra és -átvitelre használnak, kommunikációs technológiának nevezünk. Ez gyakorlatilag életünk minden területére behatolt, lehetővé téve a kapcsolatteremtés, az adathozzáférés, a hálózatépítés és a tanulás újabb, gyorsabb és jobb módjait. Ezek közül néhány napjainkban alkalmazott, az interneten keresztül elérhető kommunikációs technológia:

A blogok személyes weboldalak, ahová információkat tölthetünk fel, amelyeket közzéteszünk, így azt bárki megtekintheti a világ bármely pontjáról, bármilyen alkalmas eszközzel az interneten keresztül. A blogokat kezdetben személyes céllal készítették, ez aztán folyamatosan átalakult, és ma már a vállalkozások reklámcélokra használják, míg a profi bloggerek a marketingjük révén pénzt keresnek velük. A blogolás átalakította a kommunikációt. A blog tartalma általában bejegyzések vagy „blogbejegyzések” formájában jelenik meg. Az általános weboldalak statikus jellegűek, ahol a tartalom oldalakba rendeződik, és nem frissül gyakran, míg egy blog dinamikus, és általában elég gyakran frissül. A növekvő sávszélesség, a nagyobb rendelkezésre álló tárhely a blog kiterjesztését, videónaplók készítését és elérését is lehetővé teszi, ezeket vlognak nevezzük.

A felhasználók igényére reagálva a vlog kiterjesztését valósítja meg a live streaming, az élő videóközvetítés, amelynek a legfontosabb jellemzője, hogy a videót valós időben lehet lejátszani, megállítani és visszatekerni. A videót nem különálló adatcsomagként küldik, hanem az adatokat valós időben letöltik, pufferelik, majd újra lejátsszák.

A bloghoz hasonló, információmegosztó lehetőség, a podcast, olyan hanginformációs csomag, amelyet a felhőtechnológián lehet közzétenni és tárolni, hogy bárki letölthesse és meghallgathassa azt.

A viselhető technológia további segítséget nyújt a kommunikációban. A viselhető eszközök az infokommunikációs technológia legújabb, egyre jobban elterjedő eleme. Minden olyan eszközt, amelyet a testen viselünk, viselhető technológiának nevezünk. Ilyen az okosóra, okosszemüveg, okoskarkötő és a különböző testkontrolleszközök. A legkifinomultabb viselhető technológia közé tartoznak azok az eszközök, amelyek mesterséges intelligenciát, virtuális valóságot használnak.

A webkonferencia lehetővé tette, hogy a résztvevők nagy távolságokból zökkenőmentesen beszélhessenek egymással. A jelenlegi járványok miatt ez elengedhetetlen a távoli munkavégzés biztosításához, a távoktatás megtartásához, szemináriumok, előadások levezetéséhez.

A 4G mobilkommunikációt már évek óta fejlesztik, aminek eredménye, hogy a jövőben a vezeték nélküli hálózat különböző méretű cellákból és különböző típusú kommunikációs technológiákból fog állni. A kis cellák hatékony kezelése és a megfelelő hozzáférés kiválasztása a jobb szolgáltatásminőség érdekében nélkülözhetetlen kérdéssé vált, és egyéb technológiákkal is társul. Ilyenek a mélytanulás, köd-számítástechnika, felhőalapú számítástechnika, felhőalapú rádiós hozzáférési hálózat. E kérdésekre, igényekre nyújt választ az 5G-technológia. Az 5G-hálózatok olyan támogató alapot nyújtanak, amelyet a vállalkozások felhasználhatnak számos közelgő technológia befogadásához. Úgy tervezték, hogy a forgalmi kapacitás és a hálózati hatékonyság százszoros növekedését is képes legyen támogatni, ezzel biztosítva a hosszú távú szolgáltatáselérést. Az 5G-technológiát a jövőben sokféleképpen fogják használni, kihasználva a gyors adatátviteli sebességet. A számítógépes játékok esetében a felhasználók felhőtechnológiára támaszkodnak a játékok és szoftverek eléréséhez a rövidebb várakozási időnek és a könnyű hozzáférésnek köszönhetően, emellett a tevékenységek is gördülékenyebbé, pontosabbá válnak. A technológia számos lehetőséget nyújt a távvezérlés, az okosvárosok, az autonóm, önvezető gépjárművek, a telemedicina, a közigazgatási szolgáltatások és a védelmi tevékenységek támogatása során.

Bár a vezeték nélküli összeköttetéseket egyre szélesebb körben használják, nem szabad elfeledkezni a vezetékes összeköttetésekről sem. A megnövekedett igények rámutattak a vezetékes összeköttetés gyengeségeire, így ebben a környezetben is változások kezdődtek annak érdekében, hogy a szükségleteket kiszolgálják. A webalapú szolgáltatások egyre növekvő használata, az IoT és a megnövekedett adatsebesség iránti kielégíthetetlen igény az optikai kábelekkel kialakított összeköttetések bővítését, fejlesztését idézi elő. A nagy sávszélességű és jó átvitelt biztosító száloptika mellett komoly fejlesztések folynak a félvezetők alkalmazására. A két technológia ötvözése igen nagy előrelépés lehet, amely az optikai kábelek magas költségeit és bonyolultságát hivatott kompenzálni. Jól látható, hogy az 5G vezeték nélküli és az üvegszálas hálózatoknak saját felhasználási területük van, tökéletesen kiegészítik egymást, és együttes alkalmazásukkal magasabb szintű kommunikációs szolgáltatást nyújtanak a vezetékes és mobilalkalmazásokban, mint bármelyikük önmagában.