Bűnügyi szolgálati ismeretek

Bűnügyi szolgálati ismeretek

Különös rész

Szerkesztette

Szendrei Ferenc

Budapest, 2022

A kutatás az Innovációs és Technológiai Minisztérium mint Támogató által a TUDFO/51757-1/2019-ITM iktatószámon meghozott támogatói döntése alapján, az NKFIH-830-8/2019. számú Megállapodásban foglaltak szerint,
a 2019. évi Tématerületi Kiválósági Program céljainak elérése érdekében költségvetési támogatásból valósult meg.

Szerzők

Barnóczki László (12. fejezet)

Bodor László (3. fejezet)

Ipsits Csaba (4. fejezet)

Kovács Zoltán (13. fejezet)

Németh Ágota (11. fejezet)

Nyeste Péter (6., 9., 10. fejezet)

Oszlánszki Sándor (4. fejezet)

Sulányi Vilmos (8. fejezet)

Szendrei Ferenc (2. fejezet)

Szűcs Bálint (1. fejezet)

Zsigmond Csaba (5. fejezet)

Szakmai lektor

Dr. Töreki Sándor vezérőrnagy

Kiadja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem

Ludovika Egyetemi Kiadó

A kiadásért felel: Deli Gergely rektor

Székhely: 1083 Budapest, Ludovika tér 2.

Kapcsolat: kiadvanyok@uni-nke.hu

Felelős szerkesztő: Karácsony Fanni

Olvasószerkesztő: Bujdosó Hajnalka

Korrektor: Bíró Csilla

Tördelőszerkesztő: Kőrösi László

Nyomdai kivitelezés: Pátria Nyomda Zrt.

Felelős vezető: Orgován Katalin vezérigazgató

ISBN 978-963-531-655-7 (nyomtatott)

ISBN 978-963-531-656-4 (elektronikus PDF) | ISBN 978-963-531-657-1 (ePub)

© A szerkesztő, 2022

© A szerzők, 2022

© A kiadó, 2022

Minden jog védve.

Tartalom

A szerkesztő előszava

I. A bűncselekmény elkövetésének megelőzése céljából folytatott titkos információgyűjtés és a leplezett eszközök alkalmazása az egyes bűncselekmények felderítése és nyomozása során

1. Megelőző és felderítő műveleti tevékenység a szervezett bűnözés elleni harcban

2. A titkos felderítés és a leplezett eszközök alkalmazásának lehetőségei az élet elleni erőszakos bűncselekmények felderítésében

3. A III. évezred kihívásai a kábítószer-bűnözés elleni küzdelemben

4. Koordinált nyomozás – A (vagyon elleni) sorozat-bűncselekmények felderítése

5. Nyomozások a gazdaságvédelem területén

II. A rendőrségi törvényben megfogalmazott egyéb célokhoz kapcsolódó titkos információgyűjtő tevékenység

6. A rendőrség terrorizmus elleni megelőző, felderítő, elhárító tevékenysége

7. A belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv – Nemzeti Védelmi Szolgálat

8. Titkos információgyűjtés a rendőrség célkörözési tevékenységében

9. A személyi védelem, Védelmi Program, személyvédelmi és létesítménybiztosítási feladatok és a titkos információgyűjtés

10. A nemzetközi bűnügyi együttműködés és a leplezett eszközök

III. A bűnügyi felderítéshez kapcsolódó speciális szakterületek

11. A bűnügyi elemző-értékelő munka

12. A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat szerepe a bűnügyi hírszerzésben

13. Bűnügyi technikai hírszerzés – A mobil hírközlő hálózatok törvényes ellenőrzésének jövője

Felhasznált irodalom

A szerkesztő előszava

A tankönyv A bűnügyi hírszerzés kézikönyve[1] című, korábban megjelent mű folytatásának tekinthető, amennyiben a rendészeti és a bűnügyi hírszerzés különválasztásának megfelelően, a megváltozott jogi környezetben szól az egyes kiemelt bűncselekmények felderítési lehetőségeiről, alkalmazkodva az új törvényi szabályozáshoz, és fejti ki részletesen a rendészeti célú titkos információgyűjtés feladatait, illetve ismertet bizonyos kapcsolódó és a rendészettudományban ritkán feldolgozott szakterületeket.

A tankönyv amellett, hogy a bűnügyi szakterület egyik nagyon speciális, ritkán feldolgozott szegmensével foglalkozik, lehetőséget ad a kutatási potenciálok megfelelő kihasználására, segíti a kutatói életpálya kiszámíthatóságát azzal, hogy publikációs lehetőséget biztosít a pályájuk elején lévő kutatók, valamint olyan gyakorlati szakemberek számára, akik szaktudásuk ilyen irányú kihasználására ritkán kapnak lehetőséget. Elősegíti a szakterület kutatási-fejlesztési kapacitásainak jobb kihasználását a jövő szakembereinek magas színvonalú képzésében, másrészt eredményezheti a kutatások eredményeinek szélesebb körű felhasználását, hiszen olyan kevéssé feldolgozott szakterületet érint, ahol gyakorlatilag minden megjelenő mű hiánypótlónak tekinthető, ráadásul az ebben a tárgykörben a Rendőrtiszti Főiskolán kiadott elődei minősített adatot képeztek, csak szűk szakmai körökben voltak megismerhetők.

Mindezek mellett a tankönyv nem törekszik minden érintett kérdéskör teljes körű bemutatására, a szerzők inkább gondolatébresztőnek szánták írásaikat az egyes területekhez kapcsolódva, támaszkodva a hallgatók más egyetemi tárgyakban szerzett ismereteire és jártasságára.

Nem volt a szerzők célja a teljes tudományos feldolgozásra törekvés sem, inkább egyfajta szakmai kézikönyvet szerettek volna az olvasók kezébe adni, amely ötleteket ad nekik az egyes témák megközelítésében, figyelemfelhívó módon integrálva más tudományágak kapcsolódó ismereteit, elősegítve ezáltal a komplex felderítési feladatok megoldását akár egyetemi szinten, akár később, a rendészeti szervek szintjén. A tankönyv a Biztonságos társadalom és környezet tématerület Fenntartható biztonság és társadalmi környezet című 2019. évi Tématerületi Kiválósági Program keretében készült el.

Szendrei Ferenc

I. A bűncselekmény elkövetésének megelőzése céljából folytatott titkos információgyűjtés és a leplezett eszközök alkalmazása az egyes bűncselekmények felderítése és nyomozása során

1. Megelőző és felderítő műveleti tevékenység a szervezett bűnözés elleni harcban

1.1. A fogalmi meghatározás fejlődése és az eltérő meghatározások dilemmái

„A szervezett bűnözés és főként annak a határokon átnyúló, súlyosabb formái növekvő kihívás elé állítják a társadalmat, a rendvédelmi és az igazságügyi szerveket. A szervezett bűnözői csoportok nemzetközi tevékenységének horizontját az EU bővítése, a schengeni övezet létrehozása, valamint a virtuális térben létrejött platformok kitágították. A csoportok felépítésében a nemzeti jelleg mellett egyre jobban érvényesül a transznacionális hatás. A szervezett bűnözés színterei, erői, eszközei és módszerei az elmúlt években átalakultak.

A szervezett bűnözés gazdasági és közigazgatási terjeszkedési kísérleteit az illetékes szervek folyamatos ellenőrzés alatt tartják és gátolják.

A technikai fejlődéssel és vívmányainak elterjedésével folytatódik a biztonságot veszélyeztető, nehezen kontrollálható nem állami szereplők – például szervezett bűnözői körök, nemzetközi terrorszervezetek, kiberbűnözői csoportok, szélsőséges vallási közösségek, magán biztonsági cégek, egyes nem kormányzati szervezetek és egyéb transznacionális hálózatok – súlyának növekedése a nemzetközi biztonságpolitikában. Ezek mögött sokszor nehezen azonosítható érdekek és csoportok húzódnak meg, és könnyen szolgálhatnak rejtett állami szándékokat. Mindez átrendezi és áttekinthetetlenebbé teszi egyes térségek biztonsági helyzetét, ami hazánk számára is kihívást jelent. Veszélyforrás, hogy egyes nem állami szereplők – terrorszervezetek, terroristacsoportok, bűnszervezetek – is tömegpusztító fegyverek birtoklására és alkalmazására törekszenek, mivel velük szemben az elrettentés hagyományos módjai csak korlátozottan működőképesek.”[2]

A bűnszervezeti elkövetéssel már az 1795. évi büntetőkódex-tervezet is foglalkozott. A fogalommeghatározás mind a mai napig gondot jelent (lásd a legutóbbi változtatás szükségességét, amely 2019. július 10. napjától hatályos, „[a] módosítás nyelvtani egyszerűsítést jelent”).

A szervezett bűnözésnek vagy a bűnszervezetnek többféle meghatározása lehetséges (például kriminológiai értelemben, büntető anyagi jogi értelemben, a bűnszervezeti elkövetés jellemzőinek meghatározásával stb.). A többféle meghatározás, nézőpont értelmezési gondokat jelent. Amiben egyet lehet érteni, hogy a társas bűnelkövetési forma (például társtettesség, csoportos elkövetés, bűnszövetség) legmagasabb és legveszélyesebb foka.

Az 1795. évi büntetőkódex-tervezet a „bűnbanda” fogalmát határozta meg, és mint általában bűnözésre (nem meghatározott bűncselekmények elkövetésére) szerveződött csoportot jelölte: többek közös elkövetésre létesült csoportja, amelynek „főnöke” van, tagjai bizonytalan időre egyesülnek, a bűncselekmény elkövetését követően együtt maradnak stb.

A Csemegi-kódex[3] a „szövetség” fogalmát használta, és leginkább a rabló- vagy tolvaj-szövetséget határozta meg.

A szervezett bűnözéssel kapcsolatos szakmai álláspontok kialakítása már a rendszerváltást megelőző időre tehető. A nyolcvanas évek közepén Tonhauser László fogalmazta meg először a szervezett bűnözés jelenlétét hazánkban. Saját tapasztalataira támaszkodott, a való életből merített. Ekkor azonban még szakmai berkekben sem értettek vele egyet, tagadták, hogy a bűnözés ilyen formája jelen lenne Magyarországon. Az egyik első „bűnszervezet”, amelyet már a mai értelemben vett szervezett bűnözői elkövetés jellemzett, az volt, amelyet az akkori Rendőrtiszti Főiskola egy hallgatói csoportja bűnelkövetőkkel összefogva alakított. Betörésekre specializálódtak, és bűncselekményeik elkövetéséhez felhasználták a főiskolán tanult rendőri ismereteiket, illetve az elkövetési időkhöz alibiket biztosítottak a maguk számára (például tanórán való részvétel igazolásával).

A rendszerváltást megelőzően kimondottan vagyon elleni bűncselekmények szervezett elkövetésére szerveződtek bűnbandák. Sokan nem akartak erről tudomást venni, de a rendszerváltást követően már nem lehetett a tényeket szőnyeg alá söpörni.

A rendszerváltást követően a bűnfelderítő szervek elsősorban operatív úton kezdték a szervezett bűnözés fogalmi ismérveit felállítani, amelynek jelentős alakja Kacziba Antal r. altábornagy, akkori bűnügyi főigazgató volt.

A rendőrségen belül megalakultak a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó rendőri szervezeti egységek (időbeli sorrendben):

–Nemzetközi Szervezett és Kábítószer Bűnözés Elleni Szolgálat,

–Szervezett Bűnözés Elleni Szolgálat,

–főkapitányságok Szervezett Bűnözés Elleni Osztályai,

–Központi Bűnüldözési Igazgatóság,

–Szervezett Bűnözés Elleni Igazgatóság,

–Nemzeti Nyomozó Iroda,

–Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda.

1995-ben a Legfelsőbb Bíróság (154. sz. büntető kollégiumi állásfoglalása) már az ítélkezés elvi irányítása körében foglalkozott a kérdéssel, amely tekintetben a gyakorlat megelőzte a jogalkotást.

A LB a szervezett bűnözést a társas bűnelkövetés sajátos formájának tekintette, amelyet bűnözés céljára létrehozott, jól tagolt és konspiratív szervezetként jelölt meg, amely a bűnözést hosszabb időn keresztül üzleti vállalkozásként űzi, monopolhelyzetet alakít ki bizonyos bűncselekmények elkövetésére, jellemző rá a bűncselekmények pontos megtervezése és végrehajtása, a részfeladatok munkamegosztása, specialisták alkalmazása, a tanúk, a sértettek és az egyéb érdekeltek megfélemlítése, az árulás megtorlása, az ellenfelekkel való leszámolás. Gyakran nemzetközi kapcsolatokkal rendelkeznek.

Abban az időben a bűnözők közti leszámolások jellemezték Magyarországot (gazdasági bűnözés, olajszőkítés, vesztegetések, privatizációval összefüggő bűncselekmények stb.).

A rendszerváltást követően a bűnözés ugrásszerű növekedésével, szervezettségének fokozódásával társadalmi igényként fogalmazódott meg a szervezett bűnözés elleni hatékonyabb fellépés; ezt a célt szolgálta az 1997-ben bevezetett a „bűnszervezet létrehozása” mint önálló deliktum, valamint a bűnszervezet fogalmának törvényi megfogalmazása.

A szervezett bűnözés fogalma alatt a köznyelvben általában a maffiatípusú szerveződéseket értik, míg büntetőjogi nézőpontból a bűnszervezet hatályos fogalma: legalább három személyből álló, hosszabb időre hierarchikusan szervezett, konspiratívan működő csoport, amelynek célja ötévi vagy ezt meghaladó szabadságvesztéssel büntetendő szándékos bűncselekmények elkövetése.

A kriminológia által kidolgozott szervezettbűnözés-fogalom és ismérvei, illetve a büntető anyagi jog által történő törvényi meghatározás különbözősége régóta problémát jelent a bűnügyi tudományokban, tekintettel a nézőpontok különbözőségére.

Mivel a bűnszervezethez tartozást is bűncselekményként kívánták szabályozni, ezért új tényállásként jelent meg a bűnszervezet létrehozása, illetve a jogalkotó számos deliktumhoz minősítő körülményként kapcsolta a bűnszervezet tagjaként való elkövetést.

A konkrét cselekvés helyett már a fenyegetőnek látszó lehetőséget is büntetni akarta, a szerveződés lehet a felelősségre vonás alapja. Bármely jellegű, típusú, fenyegetettségű bűncselekmény elkövetésére létrejöhetett bűnszervezet, amelynek meghatározását több fogalomból illesztették össze (például bűnszövetség, folytatólagosság, üzletszerűség stb.).

A jelenlegi büntetőjogi meghatározás[4] célja, hogy reagálva a jelenlegi, nem megfelelő joggyakorlatra, élesebben határolja el a bűnszervezet fogalmát a bűnszövetség fogalmától, egyúttal támpontot adjon a jogalkalmazás számára a bűnszervezetben történő elkövetés megállapíthatósága tekintetében. Ezért a büntetőjogi meghatározás kiegészül a hierarchia és a konspiráció fogalmi elemeivel:

–legalább három személyből álló;

–hosszabb időre szervezett (minimum 2–3 hónapos időszakot jelent, a szerveződés a jövőre nézve kötelező feltétel, és ha a megkezdett vagy eltervezett bűncselekmények olyan jellegűek, hogy hosszabb idő alatt tudnak csak hasznot hozni az elkövetőknek, úgy a hosszabb idejű működés feltétlenül szükséges. Ennek kapcsán a bűnszervezet tagjainak tudniuk kell, vagy a szervezet jellegéből fakadóan következtetniük kell arra, hogy egy olyan szervezetnek a részesei, amely hosszabb távú működésre jött létre.);

–hierarchikusan szervezett (az összehangoltság a bűnszövetséghez képest magasabb szintű szervezettséget jelent, amely a benne cselekvő személyek egymást erősítő hatását jelenti, azaz feltételezi a tagok közötti munkamegosztást, együttműködést, koordinációt akár anélkül is, hogy egymás tevékenységéről tudnának. A tervezés, döntés, irányítás és végrehajtás hierarchikus személyi viszonyokban testesül meg és elkülönül egymástól, alá-fölé rendeltségi viszonyok alakulnak ki, amelyek akár anélkül is létrejöhetnek, hogy a szervezet tagjai ismernék egymást, vagy tudnának egymás személyéről, illetve tevékenységéről. Az összehangoltság kizárólag abban testesül meg, hogy a bűnszervezet minden tagja egy közös cél érdekében tevékenykedik, amelyről tudniuk kell, vagy sejteniük kell a körülményekből.

–A bűnszervezetben a feladatok vertikálisan elkülönülnek egymástól: mindig van vezető vagy irányító, és mindig van végrehajtó is. A vezető, aki a döntést előkészíti és tervezi, a bűnszervezetben elkövetett alapbűncselekményekben nem is mindig vesz részt tettesként vagy bűnsegédként, azonban ha annak kitalálásában tevőlegesen részt vesz, legalább felbujtónak kell minősülnie. A felbujtás bizonyítása – a vezető alapbűncselekményben történő részvételének hiányában – azonban kiemelten nehéz feladat, de nem lehetetlen.

Összességében a bűnszervezeti összehangolt működés a bűnszövetségben megkövetelt szervezettségtől annyiban tér el, hogy itt már tervszerűek a cselekedetek, munkamegosztáson alapul a működés, és a részletek összehangolása is a szervezet feladata, amely a bűnszervezetek esetében más és más formákban jelenik meg.

A bűnszervezet akkor állapítható meg, ha a szervezettség a hosszabb időtávon túlmenően a hierarchia jegyeit is mutatja. A hierarchikus szervezeti felépítés azt jelenti, hogy az elkövetők alá-fölé rendeltségi viszonyban vannak, az egyes „döntési szintek” elkülöníthetők egymástól, tehát a szervezeti felépítésnek vertikális jellege van. A hierarchiában lévő személyek együttműködése a feladatok megosztásán alapul. E két tartalmi feltétel együttes megvalósítása minőségi többletet jelent a bűnszövetség szervezettségi szintjéhez képest.);

–konspiratívan működő (a módosítás a csoport működése tekintetében a korábban használt összehangoltságot mint fogalmi elemet felcseréli a konspiratív működési jellegre. Úgy tűnik, hogy az összehangolt magatartást a jogalkalmazás nem a jogalkotói szándéknak megfelelően értelmezte, vagy egyes deliktumok esetében az értelmezését elmulasztotta. Pedig az összehangoltság szintén minőségi többletet kívánt érzékeltetni a bűnszövetség szervezettségéhez képest. Az összehangoltság jelentette volna az elkövetők közötti koordinációt, a lebukás megelőzése érdekében tett – több esetben önálló bűncselekményként büntetett – lépéseket, a bűncselekményből származó előny szervezett elosztását, a bűncselekmények elkövetésének feladatmegosztáson alapuló tervszerűségét. Egy korábbi jogegységi határozat azonban az összehangoltság tartalmi jelentését leegyszerűsítette, a gyakorlat pedig el is mulasztotta az alkalmazását, bizonyítás felvételét. Ezért a módosítás a fogalmat felcseréli a konspiratív jelzőre, ezzel visszatérítve a fogalmat az eredeti jogalkotói szándékhoz. A konspiratív jelleg jobban kifejezi az említett jellegzetességeket, elvárva azok bizonyítását a bűnszövetségtől való elhatárolás érdekében.);

–ötévi vagy ezt meghaladó szabadságvesztéssel fenyegetett;

–szándékos bűncselekmény elkövetésére létrehozott szervezet.

1.1.1. Nemzetközi kitekintés a szervezett bűnözés fogalmi meghatározásaira

„A bűnszervezet olyan strukturált szervezetet jelent, amelyet adott időszakra kettőnél több személy összehangoltan hoz létre olyan bűncselekmények elkövetése céljából, amelyeket a törvény legalább négy évig tartó szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel, illetve ennél súlyosabb büntetéssel sújt, akár a bűncselekmény elkövetése maga a fő cél, akár ez az anyagi haszonszerzés és – adott esetben – az állami hatóságok törvényellenes befolyásolásának eszköze.”[5]

„Bármely vállalkozás vagy emberek csoportja, mely folyamatos, nemzeti határokat figyelmen kívül hagyó, illegális tevékenységet folytat, és melynek elsődleges célja anyagi nyereség létrehozása.”[6]

A Palermói Egyezmény 2.) cikk a) pontja meghatározta a szervezett bűnözői csoport fogalmát, mely szerint „bizonyos ideig fennálló, három vagy több főből álló strukturált csoport, amely összehangoltan működik egy vagy több, a jelen Egyezményben meghatározott súlyos bűncselekmény elkövetése céljából, közvetlen vagy közvetett módon pénzügyi vagy más anyagi haszon megszerzésére törekedve.”[7]

„Az Európa Tanács Szervezett Bűnözés Büntetőjogi és Kriminológiai Kérdéseivel Foglalkozó Szakértői Csoportja (PC–S–CO) meghatározta azon ismérveket, amelyek fennállása esetén bűnszervezetről beszélhetünk. Ezek a következők:

1. Kötelező kritériumok:

a)három, vagy több személy együttműködése;

b)hosszú távú, vagy meghatározatlan időre szóló együttműködés;

c)súlyos bűncselekmények gyanúja, vagy azok elkövetése;

d)anyagi haszonszerzési, és/vagy hatalmi pozícióba kerülési cél.

2. Esetleges kritériumok:

a)minden egyes résztvevőnek meghatározott feladata vagy szerepe van;

b)valamely belső fegyelmi, vagy ellenőrzési forma használata;

c)megfélemlítés céljából erőszak, vagy egyéb eszközök alkalmazása;

d)befolyás kiterjesztése a politikusokra, a médiára, közigazgatásra, a rendészeti szervekre, az igazságszolgáltatásra, illetve a gazdasági élet szereplőire korrupció, vagy bármely más módszer alkalmazásával,

e)kereskedelmi, vagy üzleti jellegű struktúrák felhasználása;

f)részvétel a pénzmosásban;

g)nemzetközi szinten történő működés.

Az Európa Tanács[8] értelmezése szerint – a négy plusz kettő elv alapján – a négy kötelező kritérium mellett további két esetleges ismérv megléte szükséges az adott szervezett bűnözői csoport bűnszervezetként történő meghatározásához.”[9]

1.2. Szemelvények a rendőrség szervezett bűnözés elleni műveleti fellépéséhez 2011-ben készült stratégiai vízióból[10]

1.2.1. A bűnszervezetek szerveződési alapjai

A bűnszervezetek szerveződési alapja az etnikai, a családi kötelékekből, egyéb, bűnözői előéletből, illetőleg speciális tevékenységből, szakértelemből adódó érdekközösség. A bűnszervezeti jelleget mutató, tartósan bűncselekmény elkövetésére berendezkedett családi közösségektől a maffiaszerű bűnszervezeteken át, a már saját végrehajtói állománnyal nem rendelkező, érdekeit gazdasági manipulációkkal, pénzzel, alkalmilag vagy tartósan felbérelt csoportokkal érvényesítő oligarchákig terjed.

Kétségtelen, hogy anyagi alapon is erős kötődésű bűnszervezetek tudnak kialakulni, de az igazi kohéziót továbbra is a vérségi, családi kötődés, az etnikai és idegen ajkú bűnszervezetek esetében a közös gyökerek, a hazai szervezett bűnözői hagyományok jelentik.

A bűnszervezetek tipikus hierarchikus felépítése ma már nem egyszerűen a piramiselvet követi. Az új struktúrák inkább a szőlőfürtszerű elrendezésre hasonlítanak, ahol egy-egy alvezér komplett vonalat, tevékenységet irányít önállóan, és már csak ők kapcsolódnak közvetlenül a gerinchálózathoz. Az ilyen elrendezés előnye a lebukás veszélyének minimalizálása, az egy időben történő jövedelemforrások kiesésének kizárása. Természetesen a csoportok bűnözői „tevékenységi” körétől, szervezettségi fokától függő, előbbitől eltérő, klasszikus struktúrák is jelen vannak.

A csúcsvezetők képesek úgy működtetni a hálózatot, hogy akár a rivális, vagy annak tűnő csoportok is egy érdeket szolgálhatnak a valóságban.

A vérségi, családi alapon szerveződő csoportok esetében fordul elő a leggyakrabban, hogy a bűnszervezeti végrehajtás fogalmi elemei közül csak az elkövetett bűncselekmények büntetési tétele nem üti meg a törvényi kritériumot. Ezekre a csoportokra jellemző leginkább az erőszakos garázda jellegű fellépés, a társadalmat leginkább irritáló megjelenés, provokáló magatartás.

1.2.2. A bűnszervezeti profilok

A tevékenységi körökben mára már állandósultak a 2008-as válság hatásai, kialakultak azok a vonalak, amelyek a fő profilokat alkotják.

A profilok alapján szintén lehet kategorizálni a bűnszervezeteket.

1.2.2.1. Az egy bűncselekménytípusra szakosodott specializált bűnszervezetek

Az elmúlt évek adatai alapján a következő bűncselekményi szegmensekben jöttek létre ilyen csoportok:

–a kábítószer-kereskedelem,

–az illegális migráció és emberkereskedelem,

–fegyverkereskedelem,

–a pénzhamisítás,

–készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel kapcsolatos visszaélések,

–a kibertérben realizálódó bűncselekmények.

Közös jellemzőik, hogy tevékenységük profilja tiszta, csak járulékosan követnek el más bűncselekményeket, vagy tartanak fenn kapcsolatokat eltérő profilú bűnszervezettekkel.

1.2.2.2. Tradicionális bűnszervezetek

Hagyományosan hierarchikus rendszerben, territoriális elven működő bűnszervezetek, amelyek bármilyenfajta, legnagyobb haszonnal kecsegtető vagy pozíciójuk védelmét, építését szolgáló bűncselekményt elkövetnek. Jellemzően éjszakai szórakozóhelyeket működtetnek, ezzel összefüggésben kábítószer-terjesztéssel, prostitúciós tevékenységgel foglalkoznak, erőteljesen jelen vannak a védelmi zsarolás, az uzsora, a kényszerítés, zsarolás, csalás bűncselekmények területén, továbbá a garázda és más a közrendet súlyosan veszélyeztető, a társadalmat különösen irritáló cselekményekben, mint kézigránátos támadások, nagy létszámú megfélemlítő felvonulások. A kilencvenes évek bűnözési hullámában elsősorban olajjal, kábítószer-kereskedelemmel, védelmi zsarolásokkal, szórakozóhelyek működtetésével óriási vagyonokat felhalmozó személyek, oligarchák emelkedtek ki, akik ma már önmagukat üzletemberként mutatva irányítanak a háttérből. Gazdasági, pénzügyi manipulációkkal, a médiát felhasználva, a közigazgatásra hatva emelnek ki vagy semmisítenek meg csoportokat, személyeket a közvetlen bűncselekményi végrehajtástól szigorúan távol maradva.

1.2.3. A bűnszervezetekkel szembeni felderítő tevékenységek stratégiája

A különböző bűnszervezetek esetében egyetemleges jellemző, hogy a vezető nem, vagy csak demonstratív jelleggel követ el bűncselekményt. Szerepe már csak az irányítás, a felkérések végrehajtásának megszervezése. Szintén általános, hogy a vezetők környezetében nagyszámú volt rendvédelmi, titkosszolgálati szakember jelenik meg. A bűnszervezetek – azok anyagi bázisa miatt – az egyes tagok vagy a vezető ellen indított büntetőeljárás ellenére működőképesek maradnak.

Az előbbiek alapján a felderítések tekintetében – azon túlmenően, hogy teljesülnek a felderítőmunka eredményességére vonatkozó stratégia követelményei – súlyozottan érvényesülnie kell, hogy;

–fokozottan konspiráltak,

–hosszú távra megtervezettek,

–időben pedig a bűnszervezetet személyi és szervezeti értelemben is lekövethetőek (felderítés-nyomozás-előzetes-büntetés-szabadulás→felderítés-nyomozás-stb.) legyenek.

1.2.4. A humán és a technikai hírszerzés

A rendőrség speciális feladatot ellátó nyomozói kétségtelenül bizonyították, hogy még egy viszonylagosan nem nagy területű ország területén is hatékonyan lehet fedésben dolgozni. A munkákat megrendelő oldalon kell tudatosítani és erősíteni a bűnszervezetbe történő hosszú távú beépülések jelentőségét, az ilyen helyzetek kialakításának és kihasználásának előnyeit.

A hagyományos humán hírszerzés értéke az elmúlt évtizedben először gyengült, majd az utóbb években ismételten felértékelődött. Volt egy időszaka a hazai kriminalisztikának, amikor teljesen hanyagolta a hagyományos módszereket, és szinte kizárólag a hírközléshez, a helymeghatározáshoz használt eszközök alkalmazásával próbált meg információt gyűjteni.

A sokszor nagyszerű eredményeket hozó híváslista-elemzések, a távközléshez kapcsolódó bírói eszközök azonban nem bizonyultak tartós áttörésnek, a módszerek széles körben ismertté váltak, értékük annullálódott, hamarosan felbukkant az igény a hagyományos módszerek iránt, illetve az igény a két metódus kombinálására.

A humán hírszerzés és a technika kombinációja önmagában már nem képes megfelelni ezeknek a követelményeknek. A passzív információgyűjtésből át kell állnunk az aktív, kombinált és irányító hírszerzésre. A bűnszervezetek bomlasztása nem képzelhető el dezinformációk alkalmazása nélkül, az információk megszerzése nem képzelhető el sajáterős figyelések és minőségi együttműködők nélkül. Céltudatos stratégiára, kombinációkra és játszmákra épülő, nem pedig egyes eszközöket önállóan alkalmazó felderítésekre van szükség ezen a területen.

Elengedhetetlen a technikai eszközpark jelentős fejlesztése tekintettel az eszközök gyors avulására, az interneten kapható blokkoló, felderítőeszközök fejlődésére, a módszerek és technikák széles körű ismertté válására.

A humán hírszerzés területén az együttműködőkre vonatkozó szabályozás átfogó újragondolása, a szabályzó normáknak a megváltozott társadalmi és életviszonyokhoz való mielőbbi hozzáigazítása szükséges – a beszervezési, motivációs alapok, a jutalmazás stb. –, és meg kell oldani azokat a finanszírozási kérdéseket, amelyek velejárói ennek a feladatnak. A terület újraszabályozását külön javaslatban célszerű kifejteni.

A stratégiában az egyes nyomozó hatóságok szervezeti felépítését érintően nem fogalmaztak meg javaslatot a következők miatt:

–a szervezetek bizonyos rugalmassággal kell, hogy reagáljanak a területükön felmerülő jelenségekre. Ezért meg kell engedni, hogy adott szervezeti egység a bűnügyi helyzetben mutatkozó tendenciákra tekintettel a maga felelősségi körében alakítsa struktúráját;

–a felderítő tevékenység büntetőeljárásról szóló törvénybe történt beépülése óta összegyűjtött tapasztalatok szerint a kiemelt ügyekben hatékony az információgyűjtés egy szakegységen belüli kezelése a nyílt nyomozásokkal. Ez azonban nem feltétlenül igaz a nagy, napi, nyílt ügyforgalmat bonyolító területi és helyi szervekre.

1.2.5. A szervezett bűnözés elleni harc területei

Az elmúlt években állandósult tendenciák elemzését alapul véve a szervezett bűnözés elleni küzdelem stratégiája két irányvonal mentén határozható meg:

–a specializált bűnszervezetek;

–a „hagyományos” tevékenységet kifejtő bűnszervezetek.

A szervezett bűnözés elleni felderítések és nyomozások adatai, tendenciái a specializált és hagyományos bűnszervezetek körülírását és definiálását egyértelművé teszik. A kategóriákon belül heterogén a kép az egyes csoportok struktúráját, etnikai hovatartozását, a csoport kohéziós erejét, területi értelemben tevékenységi körét illetően. Emellett figyelembe kell vennünk az éves OCTA-jelentések Magyarországot és a térséget érintő adatait, az ezekből látszó tendenciákat.

Specializált bűnszervezetek esetében:

–a kábítószer-kereskedelem,

–az emberkereskedelem,

–az illegális migráció, embercsempészés,

–a fegyverkereskedelem,

–a pénzhamisítás,

–az internetbűnözés,

–a készpénz fizetőeszköz helyettesítésére szolgáló eszközökkel elkövetett bűncselekmények.

A hagyományos bűnszervezeti forma legjellemzőbb bűncselekményi területei:

–a (védelmi) zsarolás és más vagyon elleni bűncselekmények,

–a prostitúció,

–a kábítószer-terjesztés,

–az uzsorakölcsönök,

–korrupciós cselekmények,

–fegyveres rablások,

–élet, testi épség elleni deliktumok.

1.2.6. A stratégiában megfogalmazott kiindulópontok alapján
végrehajtandó feladatok

–Létre kell hozni a rendőrség Szervezett Bűnözés Elleni Stratégiai Tanácsát (Tanács).

–A Tanács feladata, hogy a SZEBEKK (jelenleg TIBEK) időszakos értékelései alapján meghatározza azokat a csoportokat, amelyek bűnszervezetként tevékenykednek, javaslatot fogalmazzon meg a bűnügyi főigazgató részére a felderítésre kijelölendő nyomozó hatóság, hatóságok vonatkozásában. A Tanácsot az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály vezetője hívja össze az általa szükségesnek ítélt rendszerességgel. A Tanácsba a bűnügyi főosztályvezető szakmai irányítása alá tartozó és az adott ülés napirendjében érintett rendőrségi szervek vezetői berendelése mellett állandó vagy eseti jelleggel meghívják a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a Terrorelhárítási Központ, a Nemzeti Védelmi Szolgálat, valamint a polgári és katonai titkosszolgálatok vezetői által kijelölt tanácstagokat.

–A rendőrség bűnügyi szakmai irányítói tevékenysége tapasztalatai, a SZEBEKK és az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály időszakos és egyedi értékelései és adatszolgáltatásai alapján a Tanács határozza meg a bűnszervezetként működő csoportokat. Koordinálja a rendvédelmi szervek között a szervezett bűnözői csoportok elleni hatékony fellépést, a rendőrség bűnügyi szerveinek tekintetében javaslatot tesz a felderítésre kijelölendő nyomozó hatóság vonatkozásában az ORFK bűnügyi főigazgatója felé.

–A Tanács feladata – operatív intézkedésein túl – a szervezett bűnözés elleni fellépést érintő törvények és az ezek alapján meglévő szabályozások teljes körű áttekintése és folyamatos aktualizálásának kezdeményezése a szervezett bűnözés tendenciájának változásain alapulva.

–Feladata továbbá az állami és társadalmi szervek szükség szerinti bevonása a Tanács munkájába a szervezett bűnözést elősegítő társadalmi vagy gazdasági folyamatokba való, a bűnüldözés lehetőségeit meghaladó beavatkozás eredményessé tétele érdekében.

–A jelenleg hatályban lévő, a szervezett bűnözés elleni hatékony rendőri fellépésről szóló módszertani útmutató, ezen stratégiának megfelelő átdolgozása. Az eljárási rend meghatározásával és számonkérésével a stratégia célkitűzéseinek érvényre juttatása.

–A titkos információgyűjtő tevékenység és a felderítő munka eredményességére vonatkozó stratégia lehetőségeinek legszélesebb körű kiaknázása a szervezett bűnözés elleni fellépés során.

–Az adatbázisok feltöltöttségét, hasznosulását a Tanács folyamatosan elemezze, és az információáramlás folyamatos optimalizálása érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg.

–Az értékelési mechanizmus kidolgozása a Tanács részére, hogy aktuális adatokból vonhasson le következtetéseket.

–Prioritásként kezelve meg kell határozni és finanszírozni a saját fejlesztésű, új hírszerző eszközök, módszerek körét és azok fejlesztését. Az eszközök hatékonyságának és az azok útján beszerzett információk hasznosulásának biztosítása. A felderítéseket végrehajtó állomány specializált továbbképzése tematikájának beillesztése a bűnügyi szakterület továbbképzési rendszerébe.

E feladatok körében:

–a különleges eszközök alkalmazási volumenét és a beszerzett adatok feldolgozásának kapacitását növelni kell;

–tervszerűen növelni kell a rendőrség figyelő-elfogó kapacitását;

–ösztönözni szükséges a humán források minőségének javítását, számuk hatékonyságarányos növelését;

–a titkos információgyűjtés során beszerzett adatok büntetőeljárásban bizonyítás eszközeként történő felhasználásának normatív szabályozása, az egységes eljárási rend és a bizonyító erő formális és tartalmi fenntartásának biztosítása érdekében;

–az NNI Bűnügyi Ellátó Szervek bűnügyi hírszerző továbbképzésének ki kell terjedni a szervezett bűnözés elleni fellépés speciális képzésére;

–folyamatos együttműködés a bűnügyi szervek között a bűnszervezetek feldolgozása során, az állandó információáramlás biztosítása;

–a feljelentés elutasításának vagy a nyomozás megszüntetésének együttműködő gyanúsítottal szembeni intézményének témavizsgálata.

1.2.7. Stratégiai célkitűzések összesítése

1.2.7.1. Rövid távú stratégiai célok

–A felderítő tevékenység gerincét a bűnszervezetek feltérképezése, az általuk megvalósított bűncselekmények megelőzése, megszakítása és felderítése képezi.

–A felderítés eredményességének javítása érdekében a folyamatban lévő ügyekben az Europolnál létrehozott bűnelemző munkafájlokba az információk továbbítása.

–A munkafájlokból adatok lekérése, konkrét ügyekhez elemző támogatás igénylésére kerül sor.

–A konkrét ügyekben megkezdett szoros nemzetközi műveleti együttműködés a külföldi társszolgálatokkal.

1.2.7.2. Középtávú stratégiai célok

–A Magyarországon tevékenykedő jelentősebb bűnszervezetek feldolgozása, azok tagjaival szemben a büntetőeljárások eredményes befejezése.

–Információcsere és folyamatos kapcsolattartás a megyei rendőr-főkapitányságok felderítőegységeivel a hatáskörükön túlmutató szervezett bűnözői csoportok titkos információgyűjtés során történő feldolgozása érdekében.

–A nemzetközi együttműködés keretein belül folyamatos és hatékony kapcsolattartás a külföldi társszolgálatokkal. Az Europol munkafájljaiban való aktív részvétel, az adattárak folyamatos töltése.

–A schengeni övezet létrejöttére figyelemmel mindenképpen szükséges, hogy az Europol adta lehetőségeket kihasználva a tagországok együttműködve, egységes metodika szerint lépjenek fel a bűncselekmények vonatkozásában.

–Közös nyomozócsoport felállítása a szervezett bűnözés helyzetétől függően az EU tagországaival.

1.2.7.3. Hosszú távú stratégiai célok

–Hosszú távú stratégiai célként a feldolgozás alatt álló bűnszervezetek teljes felszámolását határozták meg.

–A meglévő és jónak mondható külső és belső együttműködés során a kapcsolatok további kimunkálása és erősítése.

–A bűnügyi állomány körében – a nemzetközi együttműködés során szükséges napi szintű kapcsolattartáshoz – a nyelvtudás magasabb szintű elsajátítása, valamint a szakmai tevékenység minőségének a javítása.

1.3. A szervezett bűnözés elleni harcról általánosságban
a műveleti tevékenység optimalizálásához

A hazai bűnözés szerkezeti vizsgálatából kitűnik, hogy az összes ismertté vált bűncselekményből a jogalkotó által a „szervezett bűnözéssel összefüggő” kategóriába jelenleg mintegy 32 tényállás és azok további 11 fordulata sorolható. A bűnüldöző szervek ezt a bűncselekményi halmazt tekintik a szervezett bűnözés kategóriájába tartozó ügycsoportnak. Felsorolás helyett célszerű kategorizálni, már csak azért is, mert az ellenük hasznosítható műveleti lehetőségek metodikáját is e csoportosítás alapján fogalmazhatjuk meg. Így megkülönböztethetünk

–élősdi jellegű,

–vagyon, nemi erkölcs, élet és testi épség elleni,

–ember és áru – köztük nemzetközileg ellenőrzött termékek és technológiák – csempészetére irányuló,

–adó- és vámjellegű,

–pénz-, bankkártya- és értékpapír-hamisítással összefüggő,

–illetve bűnös úton szerzett javak eredetének megváltoztatására irányuló pénzmosás

deliktumokat.

A nemzetközi szakirodalom és az empirikus ismeretek felhívják a figyelmet arra, hogy a korábbi területszerző és területvédő harcok korszakának lezáródása után egy új, nemzeti és nemzetközi színtéren megvalósuló kooperációs időszak vette kezdetét, amely a korábbi éles szembenállást váltotta fel. Az együttműködésen alapuló új működési mechanizmus további új veszélyforrásokat hordoz. Egyrészt a legális működést mutató elemek szélesítésével még konspiráltabbá teszik a bűnös tevékenységet, másrészt az együttműködés során kölcsönösen igénybe veszik a mások által bejáratott korrupciós csatornákat, veszélyeztetve az ország gazdasági és nemzetbiztonságát. Az ilyen kooperációs hálózatot képező szervezett bűnözői struktúrákat orientációs csoportoknak nevezzük.

A szervezett bűnözés egyik sajátossága a transznacionális jelleg, amely a honi szervezett bűnözés kialakulásában, formálódásában, összetételében, működésében és hatókörében egyaránt meghatározó szerepet tölt be.

A legfőbb minőségi változást egy határok nélküli, 500 millió eurós piachoz való tartozás jelenti, amely magában foglalja az EU területén azonosított mintegy 4000 bűnszervezetet. A belső határok megszűnésének szervezett bűnözési aspektusa az első években főleg a hollandiai kábítószerforrások könnyebb elérése, továbbá az ember- és árucsempészet kapcsán jelentkezett. Ez kifejtette hatását a hazai és nyugat-európai felvevőpiacokra irányuló kábítószer- és cigarettacsempészetre, az embercsempészésre, valamint a szexuális célzatú emberkereskedelemre és a pénzmosásra.

Másodlagos problémát hordoz a hazánkban működő, Európai Unión kívüli – úgynevezett harmadik országbeli – bűnszervezetek jelenléte, amelyek Magyarországot hídfőállásnak használják a közösségi piacok eléréséhez. Az uniós integráció a magyar bűnszervezetek számára is kiszélesítette a működés hatókörét: minden harmadik magyar bűnszervezet rendelkezik nemzetközi kapcsolatrendszerrel, minden ötödik pedig Európán kívüli gazdasági kapcsolatokkal. A felderítést nehezíti a tőke és vállalkozás szabadsága miatt a bűncselekményből szerzett vagy adó alól elvont pénzek útjának nyomon követése, felkutatása.

Az Európai Unióval történő integrációs szerződés azonban a nemzetközi bűnügyi együttműködés lehetőségeit is kibővítette, ami megnyilvánul a képzéstől kezdve a közösségi stratégiákon és intézkedési terveken át az egyes konkrét ügyekben megvalósított összehangolt akciókban is. Tekintettel arra, hogy az EU tagállamaiban a szervezett bűnözés eltérő megnyilvánulási formákat mutat, eltérő bűnügyi, köz- és gazdaságbiztonsági problémákat jelent, a Közösség által kidolgozott belső biztonsági stratégiák a cselekvés politikai, jogi és szervezeti kereteit biztosítják. A hatályos stratégia megfogalmazása szerint:

„Európát napjainkban fenyegető, bűnözéssel kapcsolatos kockázatok és veszélyek – úgymint a terrorizmus, a súlyos és a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a számítástechnikai bűnözés, az emberkereskedelem, a kiskorúak szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia, a gazdasági bűnözés és a korrupció, a fegyverkereskedelem és a határokon átnyúló bűnözés – rendkívül gyorsan alkalmazkodnak a tudomány és a technológia fejlődéséhez és változásaihoz, amint megkísérlik jogtalanul kihasználni és tönkretenni nyílt társadalmaink értékeit és jólétét.”[11]

1.4. Korszerű megoldási platform a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén: az EMPACT-rendszer

Az EMPACT angol rövidítés: European Multidisciplinary Platform Against Criminal Threats, magyarul Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen. Ez egy ad hoc gazdálkodási környezet; olyan tevékenységek fejlesztésére jött létre, amelyek alkalmasak előre meghatározott célok véghez vitelére. Erre épül a releváns tagállamoknak, EU-s intézményeknek és ügynökségeknek, illetve harmadik országoknak és szervezeteknek az a multidiszciplináris együttműködési platformja, amely megnevezi a nemzetközi kiemelt és szervezett bűnözés fenyegetettségi pontjait.

Ez a program lényegében az EU égisze alatt, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni fellépés keretében kialakított feladatrendszer, amelynek keretében nyolc különböző területet érintően végeznek közös munkát a kijelölt EMPACT-koordinátorok.

Az EMPACT feladata kettős. COSPOL-ra[12] épülve keretet biztosít: a stratégiai célkitűzések műveleti akciótervbe történő átültetéséhez, végrehajtja és monitorozza az OAP-ket[13]. Az Europol Támogató Egysége a prioritások (nem tagállami szintű) felelőseivel a prioritások megvalósítása érdekében kidolgozza az OAP-k feladatrendszerét.

Az EMPACT prioritási pontjai a következők:

–nyugat-balkáni bűnözés,

–illegális bevándorlás,

–szintetikus kábítószerek,

–emberkereskedelem,

–utazó bűnözői csoportok,

–számítástechnikai bűnözés,

–konténeres, illegális árucikkcsempészet,

–nyugat-afrikai heroin- és kokaincsempészet.

A szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó szakpolitikai ciklus olyan munkamódszer, amelyet az EU 2010-ben fogadott el az uniót érintő legjelentősebb bűnügyi veszélyek elhárításának céljával. Az egyes ciklusok négy évig tartanak, céljuk pedig a koordináció és az együttműködés optimalizálása előre meghatározott bűnügyi prioritások vonatkozásában. A kezelendő bűnügyi veszélyeket bűnügyi hírszerzési adatok alapján azonosítják, kiválasztásukat pedig politikai szinten hagyják jóvá. A ciklus során az összes tagállami és uniós szintű szolgálatot és érdekelt felet felkérik arra, hogy biztosítsanak erőforrásokat a közös munkához, és kölcsönösen fokozzák erőfeszítéseiket. Az újonnan megjelenő veszélyeket is figyelemmel kísérik annak érdekében, hogy eredményesen fel lehessen lépni ellenük.

1.5. Az aktuális bűnügyi helyzet megállapítása

Amennyiben egy rendőri szerv illetékességi területe a szervezett bűnözés valamely jelét mutatja, az első és legfontosabb feladat a pontos operatív helyzet felmérése. A Bűnügyi szolgálati ismeretek tantárgy keretében kellő alapossággal ismertetve lett a helyzetértékelés célja és módszertana, amelyet egy rendőrség által bűnügyileg biztosított terület, objektum védelme érdekében alkalmazni kell.

A bűnügyi helyzetre ható közvetett és közvetlen szempontok és hatások figyelembevételével esetünkben a beszerzett információk és adatok vizsgálatával azt kell megállapítani, hogy az érzékelt bűnügyi jelenség, megnyilvánulási formák milyen konkrét bűnügyi hatást fejtenek ki az adott közigazgatási egység, védett objektum biztonságára, milyen hatást gyakorolnak az illetékesség alá tartozó terület bűnözésének egészére, az ott élő állampolgárok, gazdasági vállalkozások kriminális biztonságára.

A bűnügyi helyzetértékelés elveinek alkalmazásával fel kell mérni azokat az okokat és körülményeket, amelyek lehetővé tették a szervezett bűnözés helyi-területi kialakulását, meg kell határozni a bűnözésen belüli mértékét, dinamikáját, pontos megnyilvánulási formáit, bűnözésre, bűnüldözésre gyakorolt hatásait.

A megyei és központi bűnügyi szerveknek évente egy alkalommal, szükség esetén többször, helyzetértékelést kell készíteniük az illetékességi területükön mért szervezett bűnözésről.

Ez a helyzetértékelés reaktív, visszatekintő jellegű, összegzi az elmúlt időszak (általában év) büntetőeljárásainak és titkos információgyűjtéseinek tapasztalatait, az illetékességi területen azonosított, szervezett bűnözői csoportok, bűnszervezetek számát, összetételét, működési módszereit, az általuk elkövetett bűncselekmények fajtáit.

A rendőrség a megyei szervei, az ORFK, illetve a szervezett bűnözés területén hatáskörrel és feladattal rendelkező valamennyi együttműködő titkos információira és büntetőeljárási adataira épülő, az EU fenyegetettségértékelési elveinek megfelelő helyzetértékelést készít évente egy alkalommal, illetve szükség esetén. Ez a módszer már proaktív, előretekintő, prognózis jellegű, a helyzetértékelésben összegzett bűnügyi problémához rendeli az annak kezeléséhez szükséges stratégiai és taktikai feltételeket.

Végül az EU szakmai szerve, az Europol a tagállamok helyzetértékeléseit és más vele kapcsolatban álló nemzetközi szervezetek és hatóságok valamennyi tájékoztató adatát felhasználva elkészíti a Közösség szervezett bűnözési fenyegettségéről szóló jelentését, amelyet az EU Bizottsága megtárgyal, ezáltal akcióterveket készít és fogad el.

A Hágai Program az Europolt egyebek mellett a bűnszervezetek helyzetértékelése tekintetében egy új típusú elemzési modell kidolgozására és bevezetésére utasította. Eredményeként 2006-tól – szakítva a korábbi stratégiai elemzési módszerekkel – EU-szerte bevezették a szervezett bűnözés fenyegetettség értékelése (Organised Crime Threat Assessment – OCTA) modellt, amely egy lényegesen tágabb fogalom, az Európai Bűnügyi Hírszerzési Modell (European Criminal Intelligence Model – ECIM) integráns részét képezte.

Módszertana folyamatosan fejlődött, majd a bűnözésben érzékelt változásokra, illetve a bűnüldözés igényeire reagálva, megváltozott tartalommal és módszertannal 2013-ban a SOCTA (Serious and Organized Crime Threat Assessment) váltotta fel.

A SOCTA-jelentés a tagállami kötelező adatszolgáltatás körét kiterjesztette a szervezett bűnözés valamennyi megjelenési formájára, a szervezett bűnözői csoportok és hálózatok változataira, a nem bűnszervezetként működő bűnözői csoportosulásokra, az Europol listáján szereplő kiemelt bűncselekményeket elkövető bűnözői csoportok tevékenységére, valamint a bűnelkövetés céljából alkalmilag összeállt bűnözői csoportosulásokra.

Az eredményes felderítés és bizonyítás elengedhetetlen feltétele a rendőrségről szóló törvényben szabályozott bűncselekmények megelőzése céljából folytatott titkos információgyűjtés, valamint a büntetőeljárási jogban leplezett eszközök rendszerének felhasználása.

A titkos információgyűjtés és a leplezett eszközök felhasználása mellett jó hatékonysággal hasznosíthatók a büntetőeljárási törvény más korszerű jogintézményei, mint például a többszintű tanúvédelem, illetve a szervezett bűnözésre jellemző hallgatás falát áttörő, a köznyelvben vádalkunak nevezett, szakszerűen fogalmazva egyezség a bűnösség beismeréséről, esetleg a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezése.

1.6. A műveleti tevékenységek jellemzői
a szervezett bűnözés egyes jellemző bűncselekményi kategóriáinál

1.6.1. Az élet elleni bűncselekmények

Az élet elleni bűncselekmények közül a jegyzet szervezett bűnözésen belüli fejezetében a leszámolás jellegű bűncselekmények felderítési specifikumait tárgyaljuk. A leszámolás nem büntetőjogi, hanem kriminalisztikai kategória, azokat az emberöléseket soroljuk ide, amelyek hátterében szervezett bűnözői csoportok területszerző, területmegtartó harca, illegális tevékenységéből fakadó konfliktusa áll.

Az ilyen jellegű bűncselekmények felderítése, nyomozása és bizonyítása meglehetősen komoly személyi és anyagi ráfordítást, szakmai felkészültséget igényel. Számos – a szervezett bűnözés jellegéből fakadó – tényező nehezíti a rendőri munkát:

–az áldozatok minden esetben tevékenységüket illetően maguk is a jogtalanság talaján álltak, környezetükből, hozzátartozóiktól érdemi információ, bármilyen szintű együttműködés nem remélhető részben jól felfogott anyagi érdekek miatt, részben a szervezett bűnözés megtorlásától való félelem okán;

–hasonló megállapítás tehető a külső indifferens tanúkra, a tanúk megfélemlítése, befolyásolása miatt legtöbbjük passzív magatartást tanúsít, nem látott, nem hallott semmit, nem tud semmiről;

–a bűncselekmények elkövetése és felfedezése között eltelt idő nem kedvez a forró nyomon üldözésnek, sok esetben a bejelentés idején az elkövetők már elhagyták az országot;

–a szervezett bűnözés etnikai jellege már önmagában komoly hátráltató tényező, eltérő kultúrák, történelmi és szociális szokások, gazdasági, nyelvi viszonyok a rendőrségen belüli szakosodást, specializálódást igényelnek, előfordul, hogy olyan nyelvjárásokban beszélnek, amit a tolmácsok képtelenek megérteni a lehallgatás vagy kihallgatás során;

–a szervezett bűnözés belső hierarchikus viszonyaiból fakadóan a leszámolás elrendelője, az utasítás kiadója és a bűncselekmény végrehajtója között többszörös áttétel van, így a felbujtótól a végrehajtóig terjedő felderítés és bizonyítás rendkívül nehezen kivitelezhető;

–a végrehajtáshoz még a magyar megbízók is sok esetben külföldi elkövetőt vesznek igénybe, akik a magyar hatóságok előtt előélet nélküliek, sokszor hamis okiratokkal érkeznek az országba, már azonosításuk is komoly akadályokba ütközik;

–az elkövetéshez személytelen eszközt, tipikusan robbantószert alkalmaznak, a gyújtószerkezetet profi módon beágyazzák, amely a robbanáskor megsemmisül, a lőfegyverek sorszám nélküliek, általában csak egy bűncselekményhez használják őket, majd saját bejáratott csatornáikon belül újjal pótolják, a felhasznált gépkocsik lopottak.

A felsorolt körülmények több tanulsággal szolgálnak a felderítő munka számára. Azok az ügyek lettek időben eredményesen megoldva, amelyeknél a bűncselekmények bekövetkezése előtt már megfelelő mennyiségű és minőségű információval, lehetőleg aktív operatív pozícióval rendelkeztünk.

Ezen esetekben van ugyanis lehetőség a felmerülő személyek gyors beazonosítására, a személyi és technikai információszerzésre már a konkrét ügyre vonatkozóan, az ismert telefonok forgalmának ellenőrzésére.

A szervezett bűnözés területén folytatott felderítő munkára különösen a bűnszervezetek vonatkozásában a fordított felderítési ciklus érvényes. Míg a tömegügyek felderítése, nyomozása során az „ügytől személyig” elv alkalmazása a tipikus, a szervezett bűnözés elleni harcban sokszor korábban azonosítjuk valakinek a bűnöző életvitelét, és az azzal kapcsolatos információkon keresztül jutunk el a leplezett bűnös tevékenységéhez, a megvalósított vagy tervezett bűncselekményhez, tehát a „személytől ügyig” elv érvényesül.

Miután a szervezett bűnözés gazdasági-pénzügyi jellegű illegális tevékenység, a felderítő munkának ki kell terjednie az áldozat leplezett vagy kevésbé titkolt bűnös tevékenysége gazdasági hátterének vizsgálatára, amelyhez a NAV munkatársait, gazdaságvédelmi szakembereket, esetleg szakértőket is igénybe veszünk. Ez két hatást is kiválthat, egyrészt információval szolgálhat a bűncselekmény indítékára, felbujtójára, másrészt esetleg a leplezett gazdasági ügyek okán együttműködőbb magatartásra presszionálja a társakat, hozzátartozókat.

A technikai hírszerzésnek meghatározó szerepe és jelentősége van a szervezett bűnözés területén; különösen igaz ez a megállapítás a leszámolás jellegű ügyekre a korábban felsorolt akadályozó tények és körülmények okán.

A leszámolásos emberölések általában nem előzmény nélküliek, megelőzi korábbi konfliktus, fenyegetés, kisebb súlyú bűncselekmény vagy megkísérelt, de eredménytelen emberölés. Ennek nyoma esetlegesen megtalálható az áldozat telefonjának, számítógépes levelezésének vizsgálatával. Az áldozat kommunikációs kapcsolatainak elemzése további hasznos információkkal szolgálhat életvitelére, napi tevékenységére, életritmusára, kapcsolataira, segíthet a bűncselekményt megelőző időszak rekonstruálásában. Átjátszótorony-pozíciókkal kiegészítve feltárhatja mozgását egészen a haláláig.

Kapcsolatrendszere rámutathat szervezeten belüli pozíciójára, feladatkörére, azokra a fontos kulcsszereplőkre, akik telefonjának (internet) bírói engedélyhez kötött ellenőrzésétől a lehető legtöbb információt remélhetünk. Ez a módszer egyaránt alkalmazható az áldozat csoportjára és a konkurens, az elkövetéssel összefüggésbe hozható szervezetekre.

A humán bűnügyi hírszerző munka nélkül lényegesen kisebb az esély a leszámolásos emberölések felderítésére és bizonyítására. Az eljárás szinte minden szereplője ellenérdekű, de legalább közömbös partnerként viselkedik, a díjkitűzés, az információvásárlási lehetőség sem igen oldja meg a szervezett bűnözésre érvényes hallgatási aranyszabályt.

Legmegbízhatóbb, leggyorsabb és legcélravezetőbb megoldás természetesen a fedett nyomozó alkalmazása, azonban bevezetésének, majd kivonásának pontos megtervezéséhez, már kellő ismeretekkel kell, hogy rendelkezzünk az adott bűnözői körről.

A felderítő munka természetesen nem korlátozódhat a bűncselekmény indítékának, motívumának feltárására, az elkövető(k) azonosítására, elengedhetetlenül szükséges a bűnösséget alátámasztó személyi és tárgyi bizonyítékok beszerzése is. Ez azt jelenti, hogy a felderítő tevékenység a bűncselekmény felfedezésétől a vádemelésig terjed, magába foglalva a már fogva tartott személlyel szemben alkalmazható fogdai (börtön) felderítő tevékenységet.

Több ügyben szerzett tapasztalat mutat arra, hogy a szervezett bűnözői csoport fogva tartott tagjai és a konkrét eljárással nem érintett társak között aktív kapcsolat van, amelynek segítségével megpróbálják az eljáró nyomozókat, ügyészt, bírót befolyásolni, kompromittálni, a tanúkat, szakértőket megfélemlíteni, bizonyítékokat megsemmisíteni, a médiát befolyásolni.

A személyi és technikai jellegű bizonyítékok mellett meg kell kísérelni a tárgyi bizonyítási eszközök felkutatását, amire azonban a büntetőeljárás keretében alkalmazott nyílt rendőri eszközök ilyen bűncselekmények és elkövetői kör vonatkozásában a legritkább esetben teremtenek lehetőséget. Ezért a tárgyi bizonyítási eszközök felkutatásában is nagyon hangsúlyos szerepe van a leplezett eszközöknek, például a titkos kutatásnak.

A leszámolás elkövetői tartózkodási helyének felderítése során, majd az elfogásuk előkészítéséhez a titkos információszerzés módszerei közül a puhatolás és figyelés lehetőségeit alkalmazzuk.

Az elkövetők elfogásakor igen körültekintően kell eljárni, hiszen lőfegyverrel, robbantószerrel elkövetett emberölés tettese(i) rajtaütésekor igen nagy az esélye annak, hogy fegyveres ellenállást tanúsítanak.

A leszámolás jellegű emberölések felderítése, nyomozása és bizonyítása a fent leírtakból igazolhatóan különösen igényli az elemzői támogatást, az induló információk megadásától a felderítés információinak folyamatos értékelésén-elemzésén át a büntetőeljárásban alkalmazott ügyelemzésen, speciális profilalkotáson, elkövetői csoportelemzésen át a kommunikációs kapcsolatokig, esetleges pénzügyi tranzakcióanalízisig vagy a konkrét műveleti koordinációig.

1.6.2. Emberrablás, zsarolás

Gyakorisága, sajátos felderítési és nyomozási megoldásai miatt az emberrablás és zsarolás módszereit vizsgáljuk részletesen. A bemutatott leplezett eszközök alkalmazási lehetőségei a többi bűncselekménytípusnál is felhasználhatók.

1.6.2.1. Az emberrablás

Az ember elrablása, fogva tartása, túszként történő felhasználása, majd meghatározott követelés teljesítéséhez kötött szabadon engedése több évszázados hagyományokat felmutató bűnözési forma, elsősorban a pusztában élő népek között alakult ki.[14]

Az ilyen jellegű bűncselekmények felderítése, nyomozása és bizonyítása meglehetősen magas szakmai rutint, felkészültséget, az információk azonnali és folyamatos elemzését és szigorú belső és külső konspirációt igényel. Ez esetben is számos – a szervezett bűnözés jellegéből fakadó – tényező befolyásolja a felderítés kedvező kimenetelét:

–Az áldozatok a legtöbb esetben tevékenységüket illetően maguk is a jogtalanság talaján álltak, hiszen leggyakoribb esetben szervezett bűnözői csoportok egymás vezetői, meghatározó tagjai ellen valósítják meg.

–Az elrabolt személy hozzátartozói még abban az esetben sem mernek teljes bizalommal fordulni a rendőrséghez, ha az elrabolt nem kapcsolódik a bűnözéshez, hiszen az emberrablók első feltétele az, hogy ne értesítsék a hatóságokat. Ennek okán a bűncselekmények egy része látenciában marad, vagy a hatóságok már a hozzátartozók egyéni akcióinak kudarca után kapcsolódnak be.

–A média felfokozott érdeklődése zavarólag hat mind az elkövetőkre, mind a hozzátartozókra, mind pedig a felderítő-nyomozó szervre. Ezért addig a pontig, míg felderítési-nyomozási érdekek nem indokolják, teljes hírzárlat alatt kell dolgozni, napi jelentésben sem indokolt megjeleníteni.

–Törekedni kell a hozzátartozókkal való bizalmi kapcsolat kialakítására, teljes körű ellenőrzésük megszervezésére, pszichológiai felkészítésükre.

Amennyiben jó időszakban telepített vagy kialakított információs forrással rendelkezünk az emberrablással érintett bűnözői körökben, lényegesen egyszerűbb helyzetben vagyunk, akár előkészületi vagy kísérleti szakban megakadályozhatjuk a bűncselekmény elkövetését. A bűncselekmény elkövetése után aktivizálni kell a meglévő humán információs forrásokat, arra igen ritkán akad lehetőség, hogy már a folyamatban lévő bűncselekmény idején juttassunk be együttműködőt az érintett elkövetői körbe.

Az elsődlegesen és leggyorsabban alkalmazott titkos információszerző lehetőségek közül ez esetben is a meglévő adattárak és nyilvántartások ellenőrzésével érdemes kezdeni, amelyekből ismereteket kaphatunk az elrabolt személy előéletére, legális és illegális tevékenységére, kapcsolati rendszerére, a környezetében lévő operatív pozíciókra. Következő lépésben a meglévő és beszerzett információk alapján meg kell állapítani az elkövetés legvalószínűbb okát, indítékát, a szóba jöhető elkövetői kört, fel kell mérni az ebben megtalálható vagy kialakítható operatív pozíciókat.

Ha a bűncselekmény elkövetőivel az elrabolt személy bűntársai vagy hozzátartozói a rendőrség kizárásával tárgyalnak, a felderítés kizárólag a meglévő operatív pozíciókra és a technikai úton szerzett információkra támaszkodhat. A tárgyalás menetét csak közvetve tudja befolyásolni. A fogva tartás helyének megállapítására, a követelés átadására vagy éppen elutasítására, a kiszabadítás megszervezésére a beszerzett információk alapján van lehetősége.

Az ilyen esetekben rendkívül fontos annak meghatározása, mikor avatkozik közbe a rendőrség, hiszen meg kell akadályozni a felek közötti viszony további eldurvulását, esetleges tömeges összecsapást, vérontásba torkolló túszszabadítást vagy a tárgyalások végleges megszakadását.

Az esetek nagyobb hányadában a rendőrség hivatalosan is tudomást szerez bejelentés vagy feljelentés által, és az elrabolt személy hozzátartozóit is felhasználva a kiszabadítás közvetlen irányítójává válik. Ez persze nem jelenti azt, hogy vakon megbízunk a bejelentőben, hozzátartozóban, az ő humán erőkkel és technikai eszközökkel történő ellenőrzésére ez esetben is szükség van.

A felderítés megkezdésével egyidejűleg szükséges egy elemzéssel támogatott, elkülönült nyomozócsoport felállítása. Feladatuk az információs bázisok ellenőrzése, a releváns információk és adatok külön adatbázisba rendezése, a humán hírszerző lehetőségek működtetése, a technikai hírszerzési eszközök igénylése, a keletkező új információk percrekész feldolgozása.

Az emberrablás megoldásának legfontosabb eszköze a fogva tartók és a hozzátartozók közötti kommunikáció ellenőrzése, amely szerencsés esetben telefonon történik. Erre az esetre alkalmazható a bírói engedélyhez kötött telefonlehallgatás, kiegészítve a pozíciómeghatározással, híváslista-elemzéssel.

Természetesen nincs mindig olyan pontos információ a fogva tartás helyére vonatkozóan, amely lehetővé teszi a helyszínről történő szabadítást. Ilyen esetekben a követelés átadásának szituációja teremt lehetőséget az elrabolt személy kiszabadítására. Általában tárgyalás, a fogva tartók és hozzátartozók közötti alkudozás következménye a hely meghatározása, ami az elkövetők által előre felderített, számukra biztonságos és ellenőrizhető. Meg kell kísérelni valamilyen reálisnak tűnő ürügy okán indifferens vagy a rendőrség által előre szervezett helyszín elfogadtatását, egyben kerülni kell a nagy kockázattal járó mozgásból történő átadást.

Az elfogás akciójának megszervezése során rendkívül nagy szerepe van ebben a helyzetben a figyelésnek, valamilyen nyomkövető eszköz telepítésének, a címletek sorszáma rögzítésének, vegyi jelöléssel történő ellátásának.

A váltságdíj átadása sem kockázatmentes feladat, azokban a szituációkban, amikor a rendőrség bejelentés vagy feljelentés alapján a hozzátartozókkal együttműködve jár el, a lehetőségek függvényében megpróbálja a sértetti szerepkört átvállalni, vagy biztosítóként közvetlenül jelen lenni, például taxisként.

1.6.2.2. A zsarolás

A zsarolás a szervezett bűnözői tevékenység legtipikusabb megnyilvánulási formája. A bűnügyi statisztikában éves szinten 800–1000 esetszámmal jelenik meg, azonban a bűncselekményfajta mögött is igen nagymértékű látenciát feltételezünk. Büntetőjogilag jogtalan haszonszerzés célzattal megvalósított kényszerítésnek határozható meg ez a magatartás, és a vagyon elleni bűncselekmények fejezetében lett elhelyezve.

A bűnügyi felderítőmunka lehetőségeit meghatározza a bűncselekmény tudomásra jutásának ideje és módja. Amennyiben titkos információgyűjtő munka vagy más büntetőeljárásban keletkezett adat során szerzünk ismeretet, az esetleges előkészítő eljárás után az alapinformáció alapján nyomozás elrendelésére kerül sor.

Amennyiben egyedi ügyről van szó, és a szóba jöhető bűnelkövetői körben nem rendelkezünk operatív pozícióval, az idő rövidsége nem ad lehetőséget arra, hogy bevonjunk vagy éppen bevigyünk humán hírszerző erőforrást. A technikai információszerzésre van lehetőség, külső engedély alapján ellenőrizhetjük a sértett által kapcsolattartásra használt kommunikációs eszközt, audiovizuális megfigyelés alá helyezhetjük azt az objektumot, ahol a zsarolók megjelenése várható, a zsarolás időpontjára visszamenőlegesen elemzés alá vonjuk a sértett telefonját, internetes levelezését, igazságügyi szakértőkkel vizsgáltathatjuk meg a fenyegető levelet (DNS, szag, ujjlenyomat, grafológia stb.).

A sértettet felkészítjük arra, hogy a pénzátadás körülményeinek pontosítása ürügyén „beszéltesse” az elkövetőt, hogy a lehető legtöbb terhelő adat álljon rendelkezésre. Eközben előkészületeket teszünk a pénzátadással egybekötött tettenérés-elfogás megszervezésére. A sértettet felkészítjük a tárgyalásra, „betechnikázzuk”, az akciót figyeléssel biztosítjuk. Az átadáshoz használt pénz sorszámait előzetesen jegyzőkönyvezzük, esetleg kémiailag preparált pénzt igénylünk a bűnügyi ellátó szervezettől.

A zsarolást üzletszerűen, folytonosságban elkövető szervezett bűnözői csoportok (lásd védelmi pénzek szedése) esetében szükséges és indokolt humán hírszerzési erőforrás bevonása vagy bevitele, fedett nyomozó telepítése. Segítségükkel azonosíthatók a megzsarolt állampolgárok és vállalkozások, bizonyíthatóvá válik az üzletszerű jelleg, a szervezeten belüli feladatmegosztás, amely megalapozhatja a bűnszervezet-struktúra bizonyítását.

1.6.3. A nemi erkölcs elleni élősdi bűncselekmények

A nemi erkölcs elleni élősdi bűncselekmények a szervezett bűnözés másik klasszikus területe a zsarolás mellett. A felderítés megkezdésének módja a tudomásra jutás lehetséges változatától függ. Értesülést kaphatunk a titkos információgyűjtő munkából, folyamatban lévő büntetőeljárásból, bejelentésből, feljelentésből, más szerv által küldött szignalizációból, indulhat akár a járőr jelentéséből, aki észleli a közterületi prostitúciót, vagy jelentést ír több intézeti gondozott gyanús körülmények között történt eltűnéséről. Ebbe a körbe tartozó bűncselekmények felderítésénél alapvető szakmai igény a komplett hálózat és annak pontos működési mechanizmusának részletes feltérképezése, amely lehetőséget teremt a teljes szervezet felszámolására. A felderítést és a nyomozást egyértelműen nehezítő körülmény, hogy a bűncselekmények sértettjei meg vannak félemlítve, legtöbbjüket fiatalon többször megerőszakolták, eladták, fogva tartották, kábítószerrel cselekvőképtelen állapotba hozták. Mindezeken túlmenően maguk és hozzátartozóik súlyos bántalmazásával, megölésével fenyegették.

Tehát az eredményes felderítés és bizonyítás érdekében humán hírszerző forrást kell bevinni a hálózatba, vagy titkos együttműködésre alkalmas személyt kell onnan bevonni. Fedett nyomozó alkalmazása szakmailag komoly támogatást, megbízható és pontos információszolgáltatást jelentene, azonban a bűnös tevékenység jellege, módja, az elkövető személyi kör csak igen szűk feladatkör ellátását teszi lehetővé.

Tág tere van a figyelésnek, a technikai eszközök felhasználásával folytatott hírszerzésnek, a megbízóként, megrendelőként, végrehajtóként felmerülő személyek megismert telefonszámaik bírói engedélyhez kötött lehallgatásának, híváslistáik elemzésének, a szállításhoz használt gépjárművek nyomkövetővel történő ellátásának, a szobáztató helyek ellenőrzésének.

Külön felülete ezen bűnözési módnak az internet, ahol képes vagy szöveges hirdetések felhasználásával kínálják szolgáltatásaikat mindkét nem számára. A bűnügyi felderítésnek az olyan hirdetésekre kell koncentrálnia, amelyek mögött egyértelműen szervezett közvetítő hálózatok húzódnak meg.

Az internet nyújtotta technikai felderítési és azonosítási lehetőségek felhasználásával, majd álvásárlás eszközlésével – megfelelő dokumentálással – lehetőség szerint fel kell deríteni a hirdetőt, a lebonyolítás helyszínét, a szolgáltatást nyújtó mögötti bűnöző hálózati struktúrát, beazonosítható személyi kört.

1.6.4. A vagyon elleni bűncselekmények

A vagyon elleni bűncselekmények teszik ki az összes ismertté vált jogsértés csaknem hatvan százalékát, ennek megfelelően jelentős arányt képviselnek a szervezett bűnözés megnyilvánulási formáin belül is.[15]

Az a tény is alátámasztja a hazai szervezett bűnözői struktúrák vagyon elleni bűnözésben való erőteljes részvételét, hogy a honos irányítású bűnszervezetek vezetői – a prostitúcióhoz kapcsolódó élősdi műfajban tevékenykedőket kivéve – a vagyon elleni bűnözés világából nőtték ki magukat, ruhatári tolvajtól a profi betörőig, orgazdáig, majd szervezett bűnözőig.

A vagyon elleni bűncselekmények fejezetében a tömegügyekre alkalmazható módszertant részletesen ismertetjük, itt az EU SOCTA-tartalommal összhangban a sorozatos és szervezett elkövetési formákra koncentrálunk a vagyonbiztonságot fenyegető legjellemzőbb bűncselekményformákban.

A szervezett bűnözői struktúrák megnyilvánulási formái között ma is megtalálható a lopás, ezen belül is a jelentős szervezettséget igénylő zseblopás, műkincslopás, gépjárműlopás, bankkártyalopás, majd az azzal történő visszaélés, a rablás, kifosztás, illetve a vagyoni és élősdi kategóriát ötvöző uzsora-bűncselekmény.

A honi szervezett bűnözés egyik kiemelt tevékenységi formája a gépkocsilopás, amely virágkorát a 90-es évek közepén élte. Visszaszorítása érdekében tett kormányzati intézkedések (eredetvizsgálat, biztonsági okmányok), a korszerű lopásgátló rendszerek, műholdas helymeghatározó technikák, illetve a gépkocsi és alkatrészeinek azonosítását segítő gravírozási módszerek – párhuzamosan a felderítési eredményekkel – jelentős csökkenést idéztek elő. Napjainkra kétirányú megnyilvánulás tapasztalható: luxusgépkocsik megrendelésre történő lopása, illetve tömeggépjárművek lopása használt alkatrészként történő értékesítésre.

Repertoárjuk részét képezi a csalás, különösen a nemzeti és EU-költségvetés sérelmére megvalósítható változatai, pénz- és értékpapír-hamisítás, bélyeghamisítás (gondoljunk csak a 90-es években ipari méreteket öltő gázolajjegy-hamisításokra vagy a közelmúlt illetékbélyeg-hamisításaira), készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel történő visszaélés.

A vagyon elleni bűncselekmények intellektuális részét képezik a bankkártyával történő visszaélések, továbbá a személyes adatok, banki azonosítók megszerzésére irányuló számítógépes csalások, amelyek – elterjesztőikről – a nigériai csalás elnevezést kapták. Ez a bűncselekményforma igen jól tükrözi a szervezett bűnözés minőségileg magasabb kategóriába tartozását, illetve annak transznacionális jellegét. Egy ellopott vagy lemásolt bankkártyáról néhány órán belül már egy távoli kontinensen vásárolnak.

A bűncselekmény észlelése jellemzően két módon történik. Legjellemzőbb esetekben a bejelentések, feljelentések, napi jelentések árulkodnak arról, hogy egy vagy több elkövetői kör az átlagtól eltérő mértékben és főleg szervezettséggel követ el vagyon elleni bűncselekményeket, erre az „ügytől személyig” felderítési modellt alkalmazhatjuk.

A vagyon elleni bűncselekmények egy része további értékesítést igénylő ékszerek, műtárgyak, híradástechnikai, számítástechnikai eszközök vagy éppen gépjármű megszerzésére irányul, így a felderítésben jelentős szerepet kap az értékesítési vonalak, orgazda-tevékenységet folytató személyek, piacok operatív ellenőrzés alá vonása. Jól azonosítható tárgyakról „hirdetést” adhatunk fel, a tulajdonos nevében díjkitűzést tehetünk, álvásárlást (minta-, bizalmi vásárlást) végezhetünk az elkövetők azonosítása céljából.

A rendelkezésre álló információk alapján továbbá adattárak, adatbázisok segítségével egyrészt behatárolhatjuk a lehetséges elkövető személyét, a szervezett bűnözői csoportot, megállapíthatjuk, mely szerv rendelkezett/rendelkezik operatív pozícióval. Információigénnyel fordulhatunk a humán információs forrással rendelkező rendőri szervhez, kezdeményezhetjük az információs forrás átvételét, segítségével alkalmas személyt találhatunk bevonásra, megfelelő legenda felépítésével lehetőséget teremthetünk fedett nyomozó alkalmazására.

Ismert telefonszám, e-mail-cím esetében kommunikációs kapcsolatelemzést végezhetünk, megállapíthatjuk a bűncselekmény idejében történt forgalmazást, vizsgálhatjuk a forgalmazási szokásokat, kontrollálhatjuk a kapcsolatrendszert, napi mozgást, kelő-fekvő pozíciót.

Amennyiben a módszer vagy ellenőrzött információ alapján pontosan tudjuk a megrendelt dolog paramétereit – különösen gépjárművek esetében –, a bűnügyi ellátó szervek, illetve Nemzetbiztonsági Szakszolgálat bevonásával csapdatárgyat (gépjárműcsapda) helyezünk ki. A komplett vagyon elleni tevékenység és vonal felszámolásában segítséget nyújthatnak a műholdas helymeghatározó eszközök.

Vegyi csapdát alkalmazunk áruházi, öltözői, munkahelyi vagy iskolai lopások felderítéséhez.

Bírói engedély birtokában ellenőrzés alá vonhatjuk a célszemélyek kommunikációját, helység audiovizuális megfigyelését igényelhetjük, ellenőrzés alá vonhatjuk a postai forgalmazást, pénzügyi műveleteit.

Célszemélyek életvitelét, tevékenységét, mozgását megfigyeléssel ellenőrizhetjük, ez segítséget nyújthat a deponálásra alkalmas helyek felderítésében, a bűncselekmény elkövetéséhez használt eszközök feltalálásában, amelyet titkos kutatással pontosíthatunk.

A szervezett bűnöző csoportokra a „személytől ügyig” felderítési modell jellemző, amikor hamarabb van információ a bűnöző életmódról, bűnöző kapcsolatokról, mint az elkövetett konkrét bűncselekményről. Ebben az esetben is a meglévő információk rendszerezéséből, elemzéséből indulhatunk ki, annyi előnnyel, hogy itt már rendelkezik valamely rendőri szerv (esetleg nemzetbiztonsági vagy más rendészeti szerv) működő humán hírszerzési pozícióval a célszemély-célszervezet környezetében.

A felderítő munka célja és feladata azon személyek azonosítása a bűnözői szervezeten belül, akik a vagyon elleni bűncselekményekre specializálódtak, meghatározni a pontos szerepköröket, elkövetési módszereket, a deponálási helyeket, az általuk alkalmazott értékesítési vonalakat. Amennyiben megfelelő legendát tudunk kidolgozni, fedett nyomozó alkalmazásával tehetjük ellenőrzötté és többpozícióssá a hírszerzést.

1.7. Tapasztalatok az Europol World Eye műveleti koncepciójáról –
a Hells Angels Magyarországon

1.7.1. Bűnügyi biztosítás

2013. május 30. – június 2. között Magyarországon, Alsóörsön rendezte meg a Hells Angels[16] MC World Run[17] 2013 elnevezésű rendezvényét. A rendezvényen való részvétel a világ valamennyi Hells Angels MC chapterére (a klub egyes országokban lévő szervezeteire) nézve kötelező volt. Kiemelt közbiztonsági és bűnügyi kockázatát jól reprezentálja az alábbi, SIENA-csatornán[18] érkezett, operációról szóló Europol-irat, amelyben jelzik, hogy előzetesen 16 – különböző tagországok által delegált – vezető rendőrtisztviselő vesz részt a rendőrség biztosítási és felderítési feladatainak ellátásában.

Report on Operational support

Op HAMC WR 2013

Routing Table

Business area or function

Approved by

Approval date

From

FP Monitor

Robert Ĉrepinko

Via

HoBA M. Rauschenbach

DDO M. Quillé

To

Director

Cc

Event

Op HAMC WR 2013

Subject

Operational support with MobOff deployment

Role in event

Coordinator, specialist

Place / Date

Alsóörs (Hungary) – 30/05 to 02/06

Organised by

FP Monitor and HU police

Advisable to attend + why?

Yes, as FP Monitor instigated the enforcement operation

Participants

HU national and county police forces, 16 OMCG experts from D, DE, NO, SE, FI and LU.

Date of next meeting

Next HAMC WR (2014) in Rio de Janeiro (Brazil)

Special contacts

HU LB and Cpt. Tamás Ormai, Head of Division of the International LE Cooperation Centre HU Police HQ.

Related
documentation

At FP Monitor

Az Europol Monitor FP a megelőző időszakban ezekkel az évente megrendezett eseményekkel kapcsolatban támogatást, segítséget nyújtott az érintett országok rendvédelmi szervei részére („World Eye” művelet 2000, 2002, 2003, 2005, 2006, 2007, 2010, 2011 és 2012). A korábbi tapasztalatok igazolták, mennyire fontosak ezek az események biztonsági szempontból: lehetőséget nyújtott a Hells Angels MC-tagokra, személyazonosító okmányaikra, rangokra, felvarrókra, járművekre vonatkozó információszerzésre és képi dokumentálásra, valamint a belső szervezeti felépítésükre, működési mechanizmusukra vonatkozó adatok beszerzésére is. Az Europol Monitor FP szorosan együttműködött a magyar hatóságokkal már a rendezvényt megelőző időszakban is annak érdekében, hogy a rendészeti szervek megfelelően kezeljék a helyzetet.

Május 16-án a műveleti tervezés/előkészítés érdekében szervezett megbeszélés keretében egész napos előadást tartott a Monitor FP Budapesten, hogy felhívja a figyelmet a közbiztonságot potenciálisan fenyegető veszélyekre, és hogy az úgynevezett „World Eye” koncepció adaptálására sarkallja a magyar hatóságokat, amelynek részeként a világszerte megtalálható OMCG-szakértők[19] (különböző, kimondottan a törvényen kívüli motoros szervezetek elleni fellépésre specializálódott rendvédelmi szervek tagjai) és az Europol részt vettek a rendőri munkában a rendezvény időtartama alatt tapasztalataikkal, észrevételeikkel segítve a magyar hatóságokat feladataik végrehajtásában. A megbeszélés eredményeként a magyar rendvédelmi szervek részéről mind az ORFK, mind az érintett megyei rendőr-főkapitányságok vezetői abban állapodtak meg, hogy alkalmazzák a javasolt metodikát, és jelentős rendőri erőket vetnek be a rendezvény kézben tartása érdekében.

A Monitor FP szerepe egyrészt az Europol mobil iroda biztosításában, másrészt szaktanácsadásban és műveleti támogatásban nyilvánult meg. Motorosbanda-szakértők Németországból, Luxemburgból, Svédországból, Finnországból és Norvégiából voltak jelen.

Két rendőri ellenőrző-áteresztő pontot (EÁP) állítottak fel: egyik a főbejáratnál (1. EÁP), a másik a kijáratnál (2. EÁP). Az 1. EÁP-nál több mint 100 egyenruhás rendőr 0–24 órás szolgálatot adott a 2013. május 27-től június 2-ig terjedő időszakban, 16 külföldi OMCG-szakértő is segítette a munkájukat. Műveleti központ is létesült Csopakon, a rendőrség kiképzőbázisán annak érdekében, hogy a Balaton környékén megvalósuló valamennyi rendőri tevékenységet innen koordinálják. Speciális, a World Eye koncepciónak megfelelő átvizsgálási területeket is kialakítottak a bejárat és a kijárat közelében, azonban a rossz időjárás miatt ezek a területek hozzáférhetetlenné váltak.

Összesen 6403 rendőr vett részt a Magyar Rendőrség állományából a HAMC WR 2013 elnevezésű rendezvénnyel kapcsolatos rendvédelmi műveletekben.

Mialatt az európai országokon utaztak át, a résztvevők konvojokba rendeződve haladtak Magyarország felé, életveszélyes közlekedési helyzeteket okozva, illetve halálos kimenetelű közúti baleset is történt. Útjuk során nem voltak figyelemmel egyik tagállam jogszabályaira sem, ezzel is mutatva szervezetük erejét.

Összességében mintegy 2400 Hells Angels MC-tag vett részt a World Run 2013 nevű rendezvényen tagjelöltek és más közreműködők társaságában. A rendőrség 56 különböző országból érkezett 5121 személyt ellenőrzött.

A rendezvény helyének megközelítése során az 1. EÁP-nál minden egyes járművet és személyt megállítottak és átvizsgáltak, továbbá a hatóságok mindenkit ellenőriztek a magyar adatbázisokban. Annak érdekében, hogy azonosításra alkalmas felvételek készüljenek, a területre bevezető utak, kereszteződések mellett kamerákat telepítettek, amelyek képeit a parancsnoki központba továbbították. Beszerezték a mintegy 2400 Hells Angels MC-tag hotelekből, az alsóörsi Európa Kempingből és a környező szálláshelyekről elérhető adatait, amely adatokat a magyar hatóságok továbbították az Europol és az érintett tagállamok felé. A nyílt rendőri intézkedésekkel párhuzamosan a rendőrség hírszerző alakulatai is tevékenykedtek Balaton-szerte, így számos Hells Angels MC-tagot dokumentáltak. Az erős rendőri jelenlétnek köszönhetően a teljes rendezvény rendkívüli esemény nélkül zajlott le. Az ellenőrzések eredményeként szombat este négy norvég tagot fogtak el és állítottak elő kis mennyiségű kokain és amfetamin birtoklása miatt. Beléptetésnél a szakértők számos fényképet készítettek, amelyek elemzése után azokat ugyancsak megküldték az érintett tagállamoknak.

Az Europol által nyújtott támogatást és segítséget nagyon hasznosnak értékelték a Magyar Rendőrség felső vezetői. A művelet 2013. június 2-án eredményesen befejeződött, és a fő célkitűzések – mint a közrend, közbiztonság fenntartása, valamint a lehető legtöbb információ beszerzése a Hells Angels MC tagjairól – teljesültek. Az akcióban való részvétel sokban javította az Europol megítélését, és segítette a Magyarországgal való együttműködést.

1.7.1. A Hells Angels információgyűjtő tevékenysége

A Hells Angels MC rendészeti szervek irányába kifejtett aktív érdeklődését sajnálatos módon hazánkban is megtapasztalhattuk. Az Europol tájékoztatóját követően – amelynek során többek között az egyik legfontosabb veszélyforrásként jelölték meg az említett intenzív és felkészült információgyűjtő tevékenységet – az ORFK Rendészeti Főigazgatóság egyik főtisztje – laikusként vagy a helyzet komolyságát figyelmen kívül hagyva – egy városligeti rendezvényen ismerőseivel beszélgetve kijelentette, hogy „lemegyünk Alsóörsre, és szétütjük A Pokol Angyalait, ha keménykednek”.

Néhány nap elteltével az ORFK bűnügyi főigazgatójához e-mail érkezett, amelyben a rendőrség várható agresszív hozzáállását kérték számon az egyébként bejelentett és magánterületen lebonyolítandó rendezvénnyel kapcsolatban. Fotómellékletet is csatoltak a levélhez, amelyen az a rendőr volt látható, aki az inkriminált kijelentést tette. A felvételen látszott, hogy az érintett tudta nélkül készült, konspirált eszközzel. Azt is egyértelműsíteni lehetett, hogy nem a kijelentés elhangzásakor készült a felvétel.

A Hells Angels MC részéről fokozottan alkalmazott ellenintézkedések miatt a rendőrségi műveleteknél is rendkívüli biztonsági intézkedéseket kellett bevezetni az elővigyázatlan kolléga elszólásának következtében.

1.7.2. Bűnügyi műveleti tevékenység

Az EU rendőri szervei a bűnügyi biztosítás ideje alatt rendészeti és közlekedési információs rendszerek elemzésével valós időben adtak tájékoztatást a Hells Angels MC észlelt vonulási útvonalairól, a bekövetkezett rendkívüli eseményekről, azonban a várható útvonalaikat, valamint a konkrét kriminális és rendészeti kockázatokat pontosan nem tudták előre jelezni. Így a bűncselekmények megelőzését szolgáló nyílt bűnügyi műveleti tevékenység elsősorban a nyomozóportyákban valósult meg, és más feltáró jellegű intézkedések sorozatát jelentette.

1.7.3. Rendészeti biztosítás támogatása a World Eye műveleti környezetéhez

A HAMC World Run rendőri biztosítása során a bűnügyi és rendészeti szakterület együttműködése a szokásosnál szorosabb szimbiózisban valósult meg.

A később – az Europol és a biztosításban részt vevő tagországok által – kinyilvánított elismerés és köszönet a szakterületek mintaszerű együttműködésének és a részt vevő állomány kiváló munkájának volt köszönhető. A motorostalálkozót az Alsóörs és Paloznak között található Európa Kemping 16 hektáros vízparti területén rendezték meg; a hely kialakításánál és kiépítettségénél fogva alkalmas volt a résztvevők kulturált elhelyezésére.

A rendezvény résztvevőinek érkezése 2013. május 27-étől volt várható, de körülbelül 85%-uk a várakozásoknak megfelelően, 2013. május 29-én szerdától érkezett. A motorosok körülbelül 99%-a vasárnapig kérte a szállás biztosítását, de nem volt kizárható – amit a szervező is megerősített –, hogy a rendezvényt követő 2–3 napig a motorosok közül többen is a területen fognak tartózkodni.