Corvina

Copyright © 2022 by Cass Nelson-Dooley

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:
Cass Nelson-Dooley: Heal Your Oral Microbiome, Ulysses Press,

Berkeley, 2019

Hungarian translation © Szepes András, 2026

A borító Karcagi Klára munkája.

A borítón felhasznált fotó forrása: Adobe Stock/Elena

FONTOS MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓK SZÁMÁRA:

Ez a könyv kizárólag tájékoztatási és oktatási céllal készült, illetve jelent meg, és nem áll szándékában, hogy orvosi tanácsokkal vagy bármilyen, gyógykezelésre vonatkozó javaslatokkal szolgáljon. Mindig konzultáljon orvosával, mielőtt bármilyen vonatkozásban is változtatást eszközölne az éppen alkalmazott gyógykezelésével kapcsolatban. Semmilyen vényköteles gyógyszer szedését ne hagyja abba, illetve ne változtasson annak előírt rendjén orvosa útmutatása és tanácsa nélkül. A könyvben található információk bármilyen módon történő alkalmazása csakis az Olvasó józan mérlegelése alapján történik, és kizárólag az Olvasó felelőssége. Ez a könyv nem alkalmas semmilyen egészségügyi állapot diagnosztizálására vagy kezelésére, és nem helyettesíti az orvosi tanácsadást.

TARTALOM

Bevezetés: A mikrobiom, a természet és az egészség konvergenciája

1. A fenséges mikrobiom

A mikrobiom összetétele

Hasznos baktériumaink

A bennünk lévő ökoszisztémák

A szájüregi mikrobiom

A bélmikrobiom

Mi mindenre számíthatunk ebben a könyvben?

2. Diszbiózis, fertőzés és védelem

Fertőzés vagy védelem?

Diszbiózis

Mi a „normális”?

Antibiotikumok

3. Kirándulás a szájüreg körül

Elhelyezkedés, elhelyezkedés, elhelyezkedés

Mi van a szájüregben?

A bennünk lévő ökoszisztémák

A nyál tengere

Mindenütt jó, de legjobb otthon

4. Hódolat az immunrendszernek

A hová tűnt Vili? nagyszerű játéka

A velünk született immunitás és a barrier

A szerzett immunitás

Gyulladás

Áteresztő szájüreg

Az immunitás és a szájüreg

5. A szájüregi mikrobiom

A szájüregi mikrobióta

Egyedi, akár egy hópihe

Mikrobiomunk eredete

Plakk és biofilm

Baktériumok és étrend

Hogyan kapták nevüket a mikroorganizmusok?

6. A szájüregi mikrobiom diszbiózisa

A fogszuvasodás mikrobiális ökológiája

A cukor a fogak veszte

Fogínygyulladás és fogágybetegségek

Rossz lehelet

A káros baktériumok toxikus melléktermékei

Szájüregi–szervezeti kapcsolat

Kommenzális baktérium vagy kórokozó?

7. Közeli rokonok: a bélrendszer és a szájüreg

A mindenható bélrendszer

A bélrendszer és a szájüreg közötti hasonlóságok

Az elhelyezkedés mindennél fontosabb

Helicobacter pylori

Gyulladásos bélbetegség

A széklettől a szájig – így indult a kutatásom

8. A szájüregi–szervezeti kapcsolat

Kapcsolat a szájüreg és a szív egészsége között

Bakteriémia és az áteresztő szájüreg

Miként okozhatnak szívbetegséget a szájüregi kórokozók?

A szájüregi mikrobiomnak a szív egészségére gyakorolt előnyös hatásai

Sokízületi gyulladás

Cukorbetegség

Akkor hát mitévők legyünk?

9. A szájüregi mikrobiommal kapcsolatos megoldások

Étrend

Táplálkozás

Szájhigiénia

Mikrobáink egyensúlyának megteremtése

A gyulladás csökkentése

A szájüregi szövet gyógyítása

Immunrendszerünk megerősítése

Egyéb, megfontolásra érdemes tényezők szájüregi mikrobiomunk optimalizálásával kapcsolatban

Hogyan találjunk integratív és funkcionális gyógyászattal foglalkozó szakembert?

Tesztelés

Szájüregi mikrobiom-megoldások a száj, a bélrendszer és a teljes test egészsége érdekében

10. Vakszerencse

A mikrobák, az immunműködés és a környezet kapcsolódási pontjai

Függelék

Köszönetnyilvánítás

Jegyzetek

Név- és tárgymutató

BEVEZETÉS A MIKROBIOM, A TERMÉSZET ÉS AZ EGÉSZSÉG KONVERGENCIÁJA

Ennek a könyvnek az eredete egészen nagyszüleim észak-louisianai farmjáig nyúlik vissza. Nagymamám az udvaron szedett áfonyából sütött pitét. Nagypapám büszke volt a zöldségeskertjeire. A biokertészetről és arról beszélgettünk, hogy miként lehet együttműködni a természettel, nem pedig ellene tenni, hogy egészségesebb táplálékhoz juthassunk. Úgy tűnt, hogy a gazdag, mikrobákkal teli fekete talaj, a rovarok, a növények, a nap és az eső mind-mind tökéletes összhangban munkálkodott együtt.

Nem sokkal azután, hogy a Georgiai Egyetemen megkezdtem orvosi előkészítő tanulmányaimat, érdeklődni kezdtem a betegségek természetes kezelési módjai iránt. Lenyűgözött, hogy legújabb gyógyszereink több mint 75 százaléka növényekből, állatokból vagy mikroorganizmusokból származik. A természet a számunkra legfélelmetesebb betegségekre, köztük a rákra is kínál kezeléseket.

Tanulmányozni kezdtem a gyógynövényeket, abban a reményben, hogy megőrizhetem a kulturális hagyományokat, megóvhatom az ökoszisztémát és újfajta kezelési módokat fejleszthetek ki a betegségekre. Etnofarmakológiából szereztem mesterdiplomát, javasemberek és javasasszonyok segítségével ősi, az esőerdőkben alkalmazott gyógymódokat kutattam Panama dzsungeleiben. Laboratóriumokban dolgoztam, ahol a természetből származó, új gyógyszerek elkészítésével próbálkoztam.

A gyógynövényes gyógyítással, illetve a gyógyszerészettel kapcsolatos hátterem (valamint a tulajdonosok lányával fennálló barátságom) vezetett a Metametrix Clinical Laboratoryhoz, ahol az orvosok betekintést engedtek betegeik laboratóriumi tesztjeibe. Ezek a legmodernebb vizsgálatok lehetővé tették annak megállapítását, hogy egy adott személy vitamin-, ásványianyag- és hormonszintje egészséges-e; van-e táplálékérzékenysége; illetve felborult-e bélmikrobiomjának egyensúlya. Ezen vizsgálatok révén azonosíthattuk a betegségek kiváltó okait, amelyek korrigálása után örökre megváltozhat az ember élete.

Többé már nem voltunk a „receptközpontú orvosláshoz” kötve, ahogyan a bevett szemléletmódot Dr. Sidney Baker, az integratív és funkcionális gyógyászat világszerte elismert vezető alakja nevezte. Az említett irányzat célja, hogy diagnózist állítson fel egy betegséggel kapcsolatban, és egy az alapján felírt gyógyszer révén orvosolja a tüneteket. Mi ehelyett a betegségek mögöttes okait kerestük és kezeltük. Találkoztam olyan doktorokkal, akik a gyógyíthatatlant gyógyították. A szervezetben helytelenül működő rendszereket keresték, eltávolították az ártalmas anyagokat, hasznosakkal helyettesítették, és a súlyos egészségügyi kórképeket felszámolva helyreállították az egészséget.

Nem én voltam az egyetlen, akit érdekelt egy jobb fajta gyógyító megoldás. Országunkban megindult egy mozgalom, amely a mai napig is aktív. Az emberek jobb egészségi állapotra vágynak, mégpedig mellékhatások nélkül. Nem akarnak mindennap bevenni egy maréknyi vényköteles gyógyszert. Ennek a mozgalomnak a következménye az étrendkiegészítők piaca, hajtóanyaga a tudás. E kizárólag a fogyasztói kereslet által vezérelt iparág értéke 1996-ban legalább 6 milliárd dollárra rúgott, mára viszont már meghaladja a 18 milliárd dollárt is.

Szeretném hinni, hogy a könyvben található információk legalább szerény mértékben hozzájárulnak a jobb egészségügyi alternatívák iránti növekvő igényhez világszerte. Ez a könyv segítséget nyújt, hogy megérthessük és befolyásolhassuk a mikrobiom működését. Olvasása során válaszokhoz, érthető magyarázatokhoz, gyakorlatban végrehajtható lépésekhez, rengeteg tudományos bizonyítékhoz juthat az érdeklődő, és remélhetőleg némi szórakozásban is része lesz. Szeretném felkelteni az Olvasó csodálatát a fenséges mikrobiom iránt, továbbá ellátnám a kezelésére vonatkozó ötletekkel, hogy nemkívánatos mellékhatások nélkül állíthassa helyre mikrobiális egészségét.

Izgalmas időszak ez a tudás, a technológia és az optimális jóllét új mércéje szempontjából. Köszönöm az Olvasónak, hogy kezébe vette ezt a könyvet, és elmélyül a témában.

1. FEJEZET A FENSÉGES MIKROBIOM

„Ha nem szereted a baktériumokat,
rossz bolygót választottál.”

– Stewart Brand amerikai fotográfus és író –

A szájüregünkben milliószámra élnek parányi mikroorganizmusok. Legtöbbjük ártalmatlan, számos közülük roppant hasznos, néhány pedig betegségeket okoz. Képzeljük el a szájüregünket, amint csak úgy hemzsegnek benne ezek a láthatatlan mikroorganizmusok. Aki számára ez ijesztőnek tűnik, az nincs ezzel egyedül. Régóta gyűlöljük a baktériumokat, és úgy tekintünk rájuk, mint gonosztevőkre, akik fertőzéseket, lázat, fájdalmat és szenvedést okoznak. Az elmúlt évtizedek során azonban megtanultuk, hogy ezen baktériumok közül számos éppenséggel hasznos számunkra.

Az igazság az, hogy nem csupán emberek vagyunk. Szuperorganizmusok vagyunk. A The Oral Microbiome – An Update for Oral Healthcare Professionals (A szájüregi mikrobiom – Friss hírek szájegészségügyi szakemberek számára) címmel megjelent írás szerint „rezidens mikrobáink évmilliók óta együtt fejlődnek és léteznek velünk egy többnyire harmonikus, szimbiotikus kapcsolatban. Nem vagyunk a mikrobiomunktól különálló entitások, hanem éppen azzal együtt alkotunk egy »szuperorganizmust«…, azzal a mikrobiommal tehát, amely jelentős szerepet játszik fiziológiánkban és egészségünkben”. Egész életünk során trilliószámra hordozunk mikroszkopikus baktériumokat minden egyes nap. Ezek a mikrobák segítenek leküzdeni a betegségeket, fokozzák a tápanyag-ellátottságunkat, megvédenek bennünket a fertőzésektől, és összhangba hozzák az anyagcserét.

Kiderült, hogy körülbelül annyi baktériumsejt van a testben, mint amennyi emberi sejt, jóllehet számos tudós úgy véli, hogy a baktériumsejtek száma még ennél is magasabb lehet. A test minden apró zugában több millió baktérium található. Ott vannak a legtöbb szervben, különösen azokban, amelyek a külvilág felé nyitottak, mint például a gyomor- és bélrendszer, a bőr, a szemek, a nemi szervek és egyebek.

Mikrobiom, mikrobióta – vagy simán csak baktériumok?

A testünkben és a testünkön élő baktériumok, vírusok, gombafélék és egyéb mikroszkopikus organizmusok alkotják a mikrobiótánkat. Ezeknek a mikroorganizmusoknak a DNS-kódjaiból (vagy genomjaiból) áll a mikrobiomunk.1 Amikor azonban a mikroorganizmusoknak egy olyan közösségéről beszélünk, amely a testben él, azt is mikrobiomnak nevezzük. Újra és újra találkozni fogunk ezzel a szóval, ezért érdemes megjegyeznünk. Az emberi mikrobiom egy rendkívül felkapott kutatási terület. Olyan, mintha egy teljesen új univerzumot fedeznénk fel – azt, amely bennünk él.

Gyakran használom a mikrobiom szót, amikor a mindenfelé, így bennünk is jelen lévő mikrobákról vagy mikroszkopikus élőlényekről beszélek. Néha azonban azt gondolom, egyszerűbb baktériumoknak nevezni őket. Ne hagyjuk, hogy ez a szó elriasszon bennünket! Mikrobiomunk java részét hasznos baktériumok alkotják – amelyek tehát nem kórokozók.

A MIKROBIOM ÖSSZETÉTELE

Amennyiben az emberi mikrobiom összetételét vizsgáljuk, akkor a baktériumokat tekinthetjük a legfőbb szereplőknek. A baktériumok egysejtű élőlények, amelyeknek nem ugyanaz a sejtszerkezetük, mint nekünk. A baktériumok aprók. Ha felsorakoztatnánk 1000 baktériumsejtet, azok elférnének a ceruza végén lévő radíron. Mikroszkóp alatt vizsgálva látható, hogy egy baktérium lehet gömb, pálcika vagy spirál alakú. A baktériumok a Föld domináns élőlényei, és szinte bármilyen éghajlaton képesek túlélni, így akár a Yellowstone hőforrásaiban, az antarktiszi jég alatt vagy éppen az emberi emésztőrendszerben. Becslések szerint 1030 (kvintillió) baktérium él a Földön, ami a Föld biomasszájának nagyobb részét teszi ki, mint az összes növény és állat együttvéve.

Egyesek az emberi mikrobiom vonatkozásában néha csupán a baktériumokról beszélnek, pedig egyéb létformák is jelen vannak, amelyek fölött azonban könnyebben átsiklik a figyelem. A gombák és a vírusok jóval kisebb részét képezik a mikrobiomnak, és közel sem tanulmányozzák őket annyira széles körben, mint a baktériumokat. Hasonló a helyzet bizonyos még kisebb mikroorganizmusok esetében, amelyekről minduntalan egyre többet tudunk meg.2 A vírusok rendkívül parányi, fertőző ágensek, amelyek más sejtekben szaporodnak. Ismerjük a megfázást (náthát) okozó vírusokat, és vannak olyanok is, amelyek a szájüregben élnek, mint például a herpeszvírus. Az emberi szervezetben fertőzést okozó vírusokon kívül vannak olyanok is, amelyek a baktériumokat támadják. Ahol baktériumok vannak, ott előfordulnak bakteriofágok is: ezeknek a baktériumokat megfertőző vírusoknak a száma meghaladja a baktériumok, az emberek, a bálnák, a fák és minden élő szervezet együttes számát.3

1.1. ábra: Az emberi test különböző mikrobiomjainak bakteriális összetétele

A gombák, mint például a kalapos- és az élesztőgombák, más sejtfelépítéssel rendelkeznek, mint az állatok vagy a növények. Bizonyos gombafélék jól érzik magukat az emberi szervezetben, és hozzájárulnak a mikrobiom működéséhez. Valószínűleg sokan hallottak már olyan gombás fertőzésekről, mint a hüvelygombásodás, a lágyékhajlat gombás megbetegedése, illetve a lábgombásodás. A mikrobiom túlnyomó többségét azonban mégis baktériumok alkotják.

Legalább 100 trillió baktérium él az emberi bélrendszerben, és együttesen legalább 100-szor annyi génnel rendelkeznek, mint a saját genomunk.4

Vannak nagy mikrobiomok és kis mikrobiomok. Amikor az emberi mikrobiomról beszélünk, akkor a testben élő valamennyi mikroorganizmus összességére gondolunk. A test minden egyes részének lehet saját specifikus mikrobiomja. Létezik szájüregi mikrobiom, bélmikrobiom, hüvelyi mikrobiom, bőrmikrobiom, húgyúti mikrobiom, és a lista folytatható. Ez egy olyan univerzum, amelyet csak mostanában kezdünk felfedezni. A test ezen egyedi területeinek mindegyikében megtalálható a baktériumok, gombák, vírusok és egyéb organizmusok jellegzetes közössége. Az ökológiában ezt fülkének (niche) nevezzük. Az ökológiai fülke egy olyan környezet, amelyben bizonyos feltételek kedveznek bizonyos típusú létformáknak. A létformák viszont befolyásolhatják a környezetet. A 3., a szájüreggel kapcsolatos kérdéseket taglaló fejezetben bővebben is beszélek majd az ökológiai fülkékről.

HASZNOS BAKTÉRIUMAINK

Az egyik ok, amiért a „fenséges” mikrobiom elnevezést használom, az, hogy milyen sok előnyös hatással bír számunkra. Kezdjük a bélben lévő baktériumokkal, amelyekről oly sokat tudunk. Ezek olyan vitaminokat termelnek, amelyekre szükségünk van a véralvadáshoz és az anyagcseréhez, ezek pedig a K-vitamin és a biotin.5 „Beszélgetnek” az immunrendszerünkkel, megmondják neki, miként reagáljon: pihenhet vagy éppen fokozzon egy támadást. Megnyugtathatják és lecsillapíthatják a fájó, gyulladt szöveteket. A baktériumok segítenek fenntartani egy erős barriert a bélrendszer és a véráram között, amely megvéd a betegségektől. A mikrobiótánk hozzájárul ahhoz, hogy kinyerjük ételeinkből a tápanyagokat és kalóriákat, valamint egyúttal finomhangolja az anyagcserénket. A hasznos baktériumok legfontosabb szerepe azonban talán az, hogy megvédenek bennünket a fertőzésektől. Biológiai védelemként szolgálnak a rosszindulatú mikroorganizmusok ellen, amelyek esetleg el akarnák árasztani a szervezetünket, és betegségeket okozhatnának.

Másrészt viszont, ha a bélbaktériumok egyensúlya felborul, az elhízást, tápanyaghiányt, gyulladásos bélbetegséget, autoimmun betegséget, idegrendszeri betegséget, asztmát, ekcémát vagy rákot okozhat. Száz százalékban szükségünk van a hasznos baktériumainkra az optimális egészség érdekében. Nagyon betegek és gyengék lennénk, ha ezek a mikrobák nem élnének bennünk és rajtunk.6

A baktériumok az ember előtt már legalább 3 milliárd évvel léteztek a Földön.

A BENNÜNK LÉVŐ ÖKOSZISZTÉMÁK

Mikrobiomunk fenséges voltának egy másik oka a szinte elképzelhetetlen mértékű összetettsége. Egy esőerdő ökoszisztémájának példáján keresztül szemléltetjük, hogy miként működik a szervezet mikrobiális ökológiája. Egy esőerdőben mindegyik összetevő együttműködik az erdő egészséges ökológiájának felépítésében, amely táplálja és fenntartja az életet. Vannak magas fák, amelyeknek hozzá kell jutniuk a napfényhez. Ezen fák alatt vannak cserjék, amelyek sokkal jobban fejlődnek árnyékban. Vannak helyek, amelyeket szüntelenül süt a nap, és bizonyos növények kiválóan fejlődnek ott. Akad olyan terület, ahol a sötét, gazdagon termő talaj a jellemző. Vannak baktériumok és gombafélék, amelyek lebontják az öreg, elhalt fákat, növényeket, és ismét humusszá alakítják. Minél több növény, fa, állat és rovar él ebben a környezetben, annál változatosabb és egészségesebb lesz. A biológiai sokféleséget, vagyis a különböző élőlények széles spektrumát gyakran az egészséges ökoszisztéma jelének tekintik.

Ezen különleges, sajátos jellemzőkkel (napfény, árnyék stb.) rendelkező környezetek mindegyikét ökológiai fülkének tekintjük, mivel otthont adnak egy bizonyos növényfajnak, amely pedig hatással van a környezetére. Az ökológiai fülkék központi szerepet játszanak az ökológia területén, és bővebben is beszélni fogunk róluk, amikor a 3. fejezetben kirándulásra indulunk a szájüregben.

Folytassuk az esőerdő ökológiai rendszerének és a bélmikrobiomnak az összehasonlítását. A bélmikrobiom egy specifikus környezet, amely kifinomult létformák közösségének ad otthont. A bélrendszer olyan környezetet biztosít, amelyet szeretnek a mikroorganizmusok, mivel tápanyagokban és nyálkában gazdag. A bélrendszer dúskál a különböző baktériumokban, ami a biológiai sokféleségre utal. Bizonyos baktériumok nagyobb, míg mások kisebb mennyiségben vannak jelen. Egyesek akkor képesek inkább a túlélésre, ha bizonyos szomszédaik közelében élnek. A baktériumok vegyi anyagokat termelnek, amelyek jótékony hatással vannak a bél- és az immunrendszerre. Ezek olyan produktumok, amelyeket más baktériumok megesznek, vagy amelyek éppenséggel elriasztanak bizonyos baktériumokat. Ahhoz, hogy a bélmikrobiom egészséges állapotát fenntarthassuk, inkább egy ökológiai rendszerként kell rá gondolnunk, baktériumközösségek összességeként, amelynek léte a környezetétől függ. Vad és bámulatos képződmény.

A SZÁJÜREGI MIKROBIOM

Az emberi szájüregben élő mikroorganizmusok összessége alkotja a szájüregi mikrobiomot. Idetartoznak még a szomszédos területeken, például az orrban, a garatban, valamint a nyelőcső felső részében és a tüdőben élő mikrobák is. A bélmikrobiomot követően a szájüregi mikrobiom rendelkezik a szervezet második legváltozatosabb baktériumpopulációjával.7 Feltűnhet majd a későbbiekben az Olvasó számára, hogy gyakran beszélünk a szájüregi mikrobiomról a bélmikrobiom kontextusában (lásd a 7. fejezetet). A testünkben élő mikrobákra vonatkozó legtöbb információ a gyomor- és bélrendszer mikrobiótájával kapcsolatos kutatásokból származik. Mindez jó kiindulópontként szolgál, és a megközelítések java része a szájüregre is vonatkoztatható. Ez képezi mostanság a kutatások fő tárgyát, és mindnyájan, beleértve engem is, az elmúlt évek során érdeklődéssel és izgalommal fordultunk a bélmikrobiom témája felé.

Naponta legalább 140 milliárd baktériumot nyelünk le, amelyek a szájüregből származó mikrobákkal látják el a gyomor- és bélrendszert.

De mi is található a bélrendszer legelején? A szájüreg és az orr. Ez azt jelenti, hogy a szájüregi mikrobiom és a bélmikrobiom elválaszthatatlanul összekapcsolódik. Ami a szájüregben történik, az a bélben is megtörténik. A gyomor- és bélrendszer bejáratánál elfoglalt kritikus jelentőségű elhelyezkedéséből adódóan a szájüreg minden nyelés alkalmával több millió baktériumot juttat a bélrendszerbe!

A figyelem központjában javarészt a bélrendszer áll. Azonban a szájüregi mikrobiom is ugyanennyire lenyűgöző. Megdöbbentő módon a szájüregi mikrobiom nem csupán a bélrendszer, hanem a test számos egyéb rendszerének egészségét vagy betegségét is befolyásolja. A szájüregi mikrobiom és a szívbetegségek, a cukorbetegség, az ízületi betegségek és a bélrendszer egészsége között fennálló jól dokumentált összefüggés a bizonyítéka annak, hogy a szájüregi mikrobiom megérdemli, hogy elfoglalja méltó helyét a figyelem középpontjában.

A szájüregi mikrobiomról mindeddig nagyrészt megfeledkeztek. Az a célom, hogy leporoljam a szájüregi mikrobiommal kapcsolatos kutatásokat, napvilágra hozzam és könnyebben érthetővé tegyem azokat. Ez lesz az 5. fejezet témája.

1890-ben Willoughby Miller írta az első könyvet, amelyben a szájüregi baktériumokat jelölte meg a fogszuvasodás okaként. Ez a könyv, amelynek címe Micro-Organisms of the Human Mouth (Az emberi szájüreg mikroorganizmusai), elindította a fogmosás és a fogselyem használatának világméretű mozgalmát.8

A BÉLMIKROBIOM

A bélmikrobiom témája az elmúlt tíz évben rendkívül népszerűvé vált, az Olvasó is valószínűleg már hallott róla a hírekből, a könyvekből, az interneten, vagy akár a barátokkal folytatott beszélgetések során. Léteznek könyvek a bélmikrobiomról, sőt vannak olyan szakácskönyvek is, amelyekben leírják, hogyan „tápláljuk” fenséges mikrobiomunkat. Lehet, hogy valaki épp mostanában hallott az antibiotikumok bélmikrobiomot károsító hatásairól.

A „bélmikrobiom” meghatározás a gyomor- és bélrendszerben élő mikrobákra utal. Míg a gyomor- és bélrendszer hivatalosan a szájat, a garatot, a nyelőcsövet, a gyomrot, a vékonybelet, a vastagbelet és a végbelet foglalja magában, addig az emberek általában a vékony- és vastagbélben élő mikrobákra gondolnak, amikor a „bélmikrobiomot” említik.

„Eljutni oda, ahová még ember nem merészkedett”

Mi indította el ezt az egészet? Megkockáztatom, hogy a kiváltó tényező a Humán Mikrobiom Projekt (Human Microbiome Project) volt, amelyet az amerikai nemzeti egészségügyi intézet (National Institutes of Health) kezdeményezett 2008-ban. Belevágtak valamibe, ami lehetetlen vállalkozásnak tűnt, ez pedig a teljes emberi mikrobiom karakterizálása volt. A teljes emberi genom (az emberi genetikai állomány) szekvenálása után magától értetődő következő lépésnek tűnt a mikrobiomunk DNS-ének felderítése. Biztos vagyok abban, hogy a teljes tudományos közösség izgatottan várta, hogy felfedezzék és azonosítsák az az emberi testet benépesítő összes mikrobát! Nem volt csekély vállalkozás.

A bélmikrobiom és a szájüregi mikrobiom olyan sok hasonlóságot mutat, hogy „közeli rokonoknak” nevezem őket, erre vonatkozó érveim majd a 7. fejezetben olvashatók. Az ebből a könyvből a szájüregi mikrobiomról szerezhető ismeretek jelentős része a bélmikrobiomot illetően is érvényes.

Egy valószínűtlen terhességi teszt

Gracie felkereste szájhigiénikusát, Margaretet, az egyébként rendszeresen elvégzett rutinvizsgálat céljából. Margaret az évek során már sokszor ellenőrizte Gracie fogait. Ezúttal azonban valami változást tapasztalt: Gracie ínye más képet mutatott. Megduzzadt, ödémás és puffadt volt. Margaret megkérdezte Gracie-től, menstruál-e, mivel néha hormonális változások is okozhatják ezeket a tüneteket. Gracie nemmel felelt. Margaret továbbkérdezett: várható-e hamarosan kliense menstruációja. Ismét nemleges válasz érkezett. Margaret ekkor azt mondta: „Nos, az ínyed állapota alapján úgy tűnik, terhes lehetsz.” Majd lezajlott a fogtisztítás anélkül, hogy több szó esett volna a témáról. Egy héttel később Gracie felhívta Margaretet. Azt mondta: „Igazad volt! Terhes vagyok!” Margaret tehát már a szokásos terhességi tesztek elvégzése előtt megjósolta Gracie várandósságát. Gracie története, amely szerint a fogorvosnál tudta meg, hogy terhes, bekerült az újszülött babanaplójába is.

A Humán Mikrobiom Projekt keretében 300 egészséges ember mikrobáit vizsgálták, hogy kiderüljön, milyen mikroorganizmusok voltak jelen, azok milyen hatást gyakoroltak, illetve miben különböztek az egyes személyek mintáiban. Miután feltárták, miként is néz ki egy egészséges mikrobiom, továbbléphettek annak tanulmányozása felé, hogy milyen módon változik a mikrobiom bizonyos betegségek, például gyulladásos bélbetegség vagy cukorbetegség esetén.

Ennek a projektnek az egyik különlegessége az volt, hogy az elérhető legmodernebb technológiát, a kvantitatív polimeráz láncreakciót (qPCR) alkalmazták, amely a mikrobákat genetikai kódjuk alapján azonosítja. Ahogyan az emberi genom szekvenálása a felfedezés és a tudományos tények megértésének teljesen új birodalmába vezetett minket, éppen ennyire előremutató lépésnek bizonyult a rajtunk és bennünk élő mikrobák DNS-ének karakterizálása is. Ezzel a technikával az általunk azonosítható baktériumok száma az egekbe szökött.

Tudománytörténeti megközelítésben a baktériumokat az alapján azonosítottuk, hogy szaporodnak-e egy Petri-csészében, és ha igen, akkor hogyan. Ezeket a baktériummintákat általában vér-, széklet- vagy vizelettenyészetből vettük. Az eljárás sok-sok éven át működött, és a klinikai laboratóriumok még mindig ennek alapján diagnosztizálják a fertőzéseket. A módszernek azonban vannak hibái, amelyek közül az a legnagyobb, hogy nem képes észlelni azokat a baktériumokat, amelyek nem szeretnek mesterséges körülmények között növekedni. A DNS meghatározását célzó, a Humán Mikrobiom Projektben alkalmazott módszerek viszont lehetővé tették, hogy 50 százalékkal több mikrobát figyeljenek meg, mint korábban bármikor.9 Ez hatalmas sikert jelentett és alapjaiban változtatta meg az emberi mikrobiomról alkotott ismereteinket.

MI MINDENRE SZÁMÍTHATUNK EBBEN A KÖNYVBEN?

A könyvben felfedezzük a fenséges szájüregi mikrobiomot és azt, hogy egyensúlyának megőrzése miként járulhat hozzá a test egészségéhez. Bejárjuk a szájüreget, megismerkedünk a szájüreget védő immunrendszerrel, és áttekintjük a leggyakoribb szájüregi betegségeket, amelyek akkor jelentkeznek, amikor a szájüregi mikrobiom egyensúlya felborul. Áttekintjük a szájüreg egészségével kapcsolatos alapvetéseket és azokat a természetes, biztonságos eljárásokat, amelyek alkalmazásával javíthatjuk a szájüregi mikrobiom állapotát. A szájüregi mikrobiom megismerése a következő nagy fejlemény a bélmikrobiom felfedezése óta, az Olvasó pedig megtudhatja, hogy a szájüregi mikrobiom egészségének megőrzése miért is enyhítheti a szívbetegségek, a gyomorfekély, a sokízületi gyulladás (rheumatoid arthritis), a cukorbetegség kockázatát, illetve csökkentheti akár a vérnyomásunkat is.

Néhány gondolat útravalóul

•Szervezetünk legalább annyi mikrobiális sejtből áll, mint emberi sejtből, sőt valószínűleg még többől is.

•Hasznos baktériumaink támogatják az egészséget, és elűzik a betegségeket.

•A testünkben és a testünkön élő baktériumok, vírusok, gombák és egyéb mikroszkopikus élőlények alkotják mikrobiomunkat.

•A bélmikrobiom változatos és összetett, akár egy trópusi esőerdő.

•A Humán Mikrobiom Projekt úttörő szerepet játszott a mikrobiom kutatásában.

•A szájüregi mikrobiom és a bélmikrobiom elválaszthatatlanul összekapcsolódik.

Kiadja 2026-ban a Corvina Kiadó Kft., az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja.

1086 Budapest, Dankó utca 4–8.

corvina@lira.hu

www.corvinakiado.hu

Felelős kiadó: Király Levente, a Corvina igazgatója

Felelős szerkesztő: Gspann Veronika

Műszaki vezető: Székelyhidi Zsolt

Tördelő: Szabó Rózsa

Korrektor: Szarvas Melinda

ISBN 978 963 13 7216 8

Elektronikus változat:

eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

Készítette Ambrose Montanus

Felhasznált betűtípusok

Alegreya Sans – SIL Open Font License

Comic Relief – SIL Open Font License

Noto Sans Symbols 2 – SIL Open Font License

Source Serif 4 – SIL Open Font License