Sziklay Júlia

Gyermekek (online) adatvédelme – útmutató felnőtteknek

Wolters Kluwer Hungary • Budapest, 2025

Kiadja a

Wolters Kluwer Hungary Kft.

Budapest, 2025

1117 Budapest, Budafoki út 187–189.

Telefon: +36 (1) 464-5656

E-mail: info-hu@wolterskluwer.com

wolterskluwer.com/hu-hu

Felelős vezető: Kézdi Katalin, a Wolters Kluwer Hungary Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Németh László

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Antal Ildikó, Németh László

Felelős szerkesztő: dr. Antal Ildikó

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Hungary Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Hungary Kft.

ISBN 978-963-594-527-6

Termékkód: NEB9969

Kiadványaink megvásárolhatóak a shop.wolterskluwer.hu webáruházban.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerzők:

Sziklay Júlia

Kézirat lezárva:

2025. május 19.

© Sziklay Júlia, Budapest, 2025

© Wolters Kluwer Hungary Kft., Budapest, 2025

Bevezető

„A nemzeti tömegműveltség szintjének lényeges emelése nélkül alig remélhetjük nemzeti vágyaink és reményeink teljesülését” – írta Klebelsberg Kuno 1928-ban. A kijelentés örök érvényű, tartalma azonban változó: akkoriban Magyarországon az analfabetizmus volt az első számú közellenség, amit le kellett győzni, a 20. század végén a szövegértés mellett a digitális készségek és műveltség elsajátítása is alapvető követelménnyé vált, amelynek hiányában a világban való tájékozódás és eligazodás már nem lehet teljes értékű. Napjainkban pedig meg kell tanulnunk a mesterségesintelligencia-alapú technológiával együtt élni, ennek minden továbbgyűrűző hatásával együtt. A digitális korszak jelenségei igen jelentős hatással vannak a fiatal generációk életére, mindennapjaira és jogaira. A gyermekek az online felhasználók közül a legaktívabbak,1 akik sajnos sokszor „ész nélkül” szörföznek a világhálón, fittyet hányva a veszélyes hullámokra vagy örvényekre. A negatív következmények pedig sokrétűek lehetnek, lelki, erkölcsi, fizikai, anyagi és jogi természetűek egyaránt. A „veszélyek tárt kapuja” azonban itt is ugyanaz, mint a felnőttek esetében: a személyes információk fölötti kontroll elvesztése. Ennek lehetősége pedig a mesterséges intelligencia által vezérelt világban még nagyobb, mint korábban.

A személyes adatok védelméhez való jog jelentősége, a tisztességes adatkezelés elvének betartatása kiemelkedő fontosságú a gyermekek esetében, az ő sérülékenységük és kiszolgáltatottságuk okán mindez elvitathatatlan. A megfelelő jogvédelem biztosításához azonban minden szereplő – ideértve természetesen magukat a gyermekeket is – felelős összefogására szükség van.

Jelen könyv a gyermekeket érintő adatvédelmi környezet tágabb bemutatására tesz kísérletet, sok aktuális gyakorlati valós példa, elemzés és jogeset bemutatásán keresztül. Olvasásához nem kell jogi végzettség, de szükséges az adatvédelmi jogszabályok értelmének, céljának beazonosítása, a szabályozási környezet, a veszélyek és előnyök megértése. Igyekeztem ezért azokra a közelmúltban vagy jelenleg is zajló eseményekre, történésekre kitérni, melyek az adatvédelmi szabályozási környezetet napjainkban is alakítják.

Az ELTE gyermekvédelmi szakjogász képzésen oktatóként különféle területről érkező szakemberrel találkozom, akik mindig megerősítik, hogy a napi munkájuk során sokszor lényeges adatvédelmi kérdésekben kell döntést hozniuk, és ezeknek a döntéseknek komoly következményei is lehetnek.

Rendkívül fontosnak tartom, hogy a gyermekekkel foglalkozó és a gyermekek adatait kezelő személyek vagy szervezetek – legyenek szülők, pedagógusok vagy a hatóságok képviselői – tisztában legyenek az adatkezeléssel járó felelősségükkel, és tudják, hogy kérdés esetén milyen úton induljanak el. Ez nem feltétlenül jelenti jogszabályi hivatkozásokkal teletűzdelt hivatalos állásfoglalás azonnali kibocsátását, hiszen – ahogy az a példákból is látható – sokszor kifejezetten nehéz, „jogászt próbáló” értelmezések mentén dönthető csak el egy konkrét jogvita. Ami azonban elvárható, az a problémák felismerése és a jogszerű megoldás felé történő nyitottság, nyitás. Ennek előfeltétele pedig egy bizonyos szintű tájékozottság, odafigyelés, amihez reményeim szerint jelen írás is hozzásegítheti az érdeklődőt.

Az adatvédelmi biztos mellett, majd a NAIH-nál eltöltött 30 év alatt nagyon sok olyan üggyel és témával találkoztam, melyek a gyermekek privát szférájához kapcsolódnak. A magam részéről igyekeztem ezekhez kiemelten gyermekbarát szemlélettel közelíteni, a „gyermek mindenekfelett álló érdekének” védelmét szem előtt tartva. Emiatt is szeretném hangsúlyozni, hogy bár jelenleg a NAIH nemzetközi alelnöke vagyok, a könyvben szereplő jogértelmezések, megjegyzések – kivéve, ahol egyértelműen már „ítélt dologról” vagy NAIH hivatalos állásfoglalásról van szó – a saját szakmai meggyőződésemet tükrözik.

Végül szeretnék köszönetet mondani NAIH-os kollégáimnak, elsősorban dr. Tóth Beátának, aki már sok-sok éve jogászként, édesanyaként két lábbal a földön járva, a magyarországi valós gyermekjogi helyzet ismerőjeként lelkiismeretesen intézi a gyermekeket érintő adatvédelmi ügyek oroszlánrészét, és akivel mindig hasznos és lélekerősítő beszélgetéseket tudunk a témában folytatni.

Budapest, 2025. március 31.

1. Gyermekekről és gyermeki jogokról

„nem velünk egyenrangú fél a gyermek, hanem velünk egyenjogú fél” (Karácsony Sándor)

1.1. Történeti rész

Az ENSZ Gyermekjogi Egyezményének 1. cikke értelmében gyermeknek minősül minden 18 életév alatti személy, tehát kritérium, hogy a megadott életkor alatti élő emberről legyen szó (a magzat jogképessége az élve születés feltételéhez kötődik, ilyen értelemben tehát akár a magzatnak is lehetnek már személyhez kötődő, akár adatvédelmi jogai is). Házasságkötéssel a 16. életévét betöltött lány vagy fiú nagykorúságot „szerezhet”.2 Jogi értelemben az életkornak az adott esemény vagy cselekmény bekövetkezésekor van szerepe (tehát például az számít, hogy az adott adat keletkezésekor, a jogsértő felvétel készítésekor hány éves volt az adatalany, és nem az, hogy már nagykorúként rálelt a kínos felvételekre).

Magyarországon a 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről IV. címe részletesen foglalkozik a kiskorúsággal, megismételve, illetve tovább bontva a gyermekkori szakaszokat az alábbiak szerint:

2:10. §: Kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét nem töltötte be. A kiskorú a házasságkötéssel nagykorúvá válik.

2:11. §: Korlátozottan cselekvőképes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét betöltötte és nem cselekvőképtelen.

2:13. §: Cselekvőképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be.

A gyermekek koruk és az ebből fakadó következmények miatt jogi értelemben is olyan óvó-védő környezet kialakítására jogosultak, mely tekintettel van sajátos helyzetükre – erről szólnak a gyermeki jogok vagy gyermekjogok. A gyermeki jogokat a jogtudomány az emberi jogok második generációja körébe tartozó szociális jogok között tartja számon – vagyis ezek az állam és állami hatóságok cselekvési kötelezettségét írják elő.3

A gyermekjogok kialakulása hosszú folyamat eredménye. Az újkorig a gyermekek – „quasi” tulajdonként – elsősorban az apa döntési fennhatósága alatt léteztek. A középkori társadalomban a gyermekek a fizikai önállóságot 5–7 éves koruk körül elérve a felnőtt közösség részévé váltak, a szórakozást és a munkát is megosztva a felnőttekkel. A XVII–XVIII. században a polgári társadalom kialakulásával bukkan fel a gyermekkor eszméje. Ez az a korszak, amelyben a gyermek fejlődéséhez szükséges oktatás-nevelés gondolata megfogalmazódik a megszerzett vagyon megfelelő továbbörökítése érdekében,4 tehát az iskolakötelezettség bevezetésével kezdődött meg a gyermekek és felnőttek világának megkülönböztetése. (Magyarországon ez az Eötvös József-féle népiskolai-közoktatási reformhoz kötődik az 1868. évi XXXVIII. törvénycikk által.) Munkajogi szabályokkal a XIX. század végétől Európában és Észak-Amerikában próbálták korlátozni-tiltani az embertelen gyermekmunkát.5 A liberális polgári állam a családra bízta a felelősséget tagjaiért. Az állam és a család közötti kapcsolat lényegi jellemzőjeként az állam megkövetelte a családi kötelezettségek teljesítését (a gyermeküket elhanyagoló szülőket megbüntette), de az ezzel kapcsolatos nehézségek leküzdésében igen kevés részt vállalt, a gyermekvédelem feladatát nagyrészt karitatív (civil) szervezetek látták el.

A gyermeki jogok fejlődésének legfontosabb korszaka a XX. század (nem véletlenül adja Ellen Key, az úttörő svéd reformpedagógus-író 1900-ban megjelent könyvének „A gyermek évszázada” címet), mert ekkor ismerték el immáron politikai szinten is, hogy a gyermekeket külön védelem illeti meg, speciális jogok vonatkoznak rájuk. Az 1924-es Genfi Nyilatkozat az első olyan dokumentum, amely a gyermekek jólétét biztosító alapvető jogokat tartalmazza. Az ENSZ Közgyűlése 1948-ban elfogadta az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát, ami tartalmazott a gyermekek javát, védelmüket szolgáló rendelkezéseket. 1959-ben az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága által készített, a Gyermek Jogairól Szóló Nyilatkozat ugyan nem bírt kötelező erővel a tagállamok vonatkozásában, azonban megerősítette a korábbi alapelveket, és kiegészítette őket azzal, hogy nem csupán jogi, hanem minden más eszközzel is biztosítani kell a gyermekek védelmét annak érdekében, hogy egészséges környezetben fejlődhessenek, szabadságot és méltó körülményeket biztosítva számukra. A nyilatkozat kimondta, hogy a jogszabályok megalkotásakor mindenkor a gyermek legfőbb érdeke tartandó szem előtt. A gyermeki jogok igazi gyűjteménye az 1989. évi, az ENSZ közgyűlése által elfogadott Gyermek Jogairól szóló Egyezmény azon jogok minimumának összességével, melyeket az aláíró államoknak biztosítaniuk kell a gyermekek számára. Ez az Egyezmény a legszélesebb körben elfogadott és támogatott emberi jogi egyezmény a világon. Magyarország is aláírta, majd 1991-ben ratifikálta, és az 1991. évi LXIV. törvénnyel ki is hirdette.

Uniós szintű, de minden tagállamban közvetlenül alkalmazandó jogszabályként az Európai Parlament és a Tanács 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendelete a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet, GDPR) a későbbiekben részletezett módon nagy számban tartalmaz gyermekekre vonatkozó speciális rendelkezéseket és életkori szabályokat is.

Magyarország Alaptörvényében is találkozunk gyermekek védelmét célzó rendelkezésekkel, legfontosabb szektorális törvényünk pedig a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény, mely az értelmező rendelkezések között számos életkori szabályt is meghatároz [5. § a)–c) pontok]. Emellett természetesen számos egyéb ágazati jogszabály rendelkezéseit is be kell tartani.6

A jelenlegi adatvédelmi törvényünkben, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben (Info tv.) nem találunk gyermekekre vonatkozó speciális rendelkezéseket. Korábban, egészen 2018. 07. 25-ig volt egy olyan szakasz, egészen pontosan a 6. § (3) bekezdés, mely kimondta, hogy a 16. életévét betöltött kiskorú érintett hozzájárulását tartalmazó jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása nem szükséges. A 2018-tól alkalmazandó uniós adatvédelmi rendelet miatti jogszabály-módosítás azonban ezt a konkrét szabályt kiiktatta annak ellenére, hogy a jogalkalmazásban ez a megoldás talán egyértelműbb helyzetet eredményezett.

Emellett a különféle szektorális szabályoknál (például az egészségügyi ellátásban) hasonló példákat találunk arra, hogy bizonyos életkor elérése után új jogok és szabadságok kerülnek megnyitásra a jogalkotó által.

1.2. Az egyes fejlődési és életkori szakaszok jellemzői

Mindenképpen vannak kulcsfontosságú tényezők, melyek – az adatvédelem értelmezési szűrőjén keresztül – az egyes fejlődési szakaszokban általában jellemzőek a különféle életkorú gyermekekre.

Olvasást megelőző korai készségfejlesztés korszaka (0–5):

– Az intenzív növekedés és agyi fejlődés időszaka.

– A gyermekek nagymértékben függnek szüleiktől, gondviselőjüktől.

– A digitális eszközhasználat nagyrészt szülők közbenjárásával valósul meg, de már van némi önálló használat is, a digitális szokások kezdenek kialakulni.

Általános iskola alsó tagozat (6–9):

– A kötelező közoktatás alanyai.

– A gyermekek egyre önállóbbak.

– Gyors kognitív és érzelmi fejlődés a jellemző, ugyanakkor korlátozott képesség az információk, szándék értelmezésére.

– Megkezdődik és folyamatosan erősödik a kortársak befolyása.

– A digitális szokások kezdenek rögzülni.

Átmeneti évek (10–12):

– A fejlődés szempontjából kritikus korszak, megkezdődik a serdülőkor, ami fizikai változásokhoz is vezet. Ez a gyors társadalmi és biológiai átmenet időszaka.

– Impulzív és kockázatvállaló viselkedés kezdődik a serdülőkor kezdetével.

– A diákok egy része középiskolában folyatja tanulmányait7.

– A kortársak és a közösségbe történő beilleszkedés egyre fontosabbá válik, a szülői befolyás csökken.

– Fokozódik a digitális eszközök birtoklása és az önálló használat.

12. életév: büntetőjogilag a fiatalkor alsó határa, szexuális aktusok abszolút alsó korhatára

12–14. életév közöttiek: velük csak 18. életév alatti személy létesíthet büntetlenül szexuális kapcsolatot

14. életév: a büntetőjogban sok esetben a büntethetőség alsó határa; 18. életév feletti személy létesíthet velük szexuális kapcsolatot közös beleegyezés alapján, 14. életév feletti áldozatnál már nem lehet pedofíliáról8 beszélni

Korai kamaszkor („early teens”) (13–15):

– A kamaszkorba belépéssel az önkép és mások véleménye egyre fontosabbá válik, az önállósodásra való törekvéssel megkezdődik a szülőktől való eltávolodás „fájdalmas” szakasza. Szeretnének önálló döntéseket hozni az érdeklődési körök, a barátok/barátnők és ismerősök kiválasztása terén is, és ha ez a szülői ízlésnek nem felel meg, akkor egyszerűbb megoldásnak tartják a titkolózást. Kedvelt kommunikációs csatornájuk a közösségi média, nagy többségük (Nagy-Britanniában például ez az arány jóval 90% fölötti9) szinte kizárólag ezeken keresztül „beszélget”. Kritikus tehát ez kor

– a mentális egészségügyi kihívások szempontjából,

– nagy változások zajlanak a viselkedésben és a képességekben (neurobiológiai változások = változó érzelmek),

– intim kapcsolatok és szexualitás felfedezése,

– az identitás felfedezése és a határok feszegetésének kipróbálása,

– a kortársak hatása sokkal nagyobb, mint a szülőké,

– nagy kockázatvállalás és impulzivitás jellemző.

A 13. életévtől egyre inkább személyes felelősséget és hozzájárulást szereznek saját személyes adataikhoz, hiszen számos közösségimédia-oldalon ez a belépési korhatár.

Felnőttkorhoz közeledve (16–17:)

– Egyre önállóbbak az élet minden területén, jellemző a felnőtt tevékenységekbe való bekapcsolódás, de a mentális egészséggel kapcsolatos kihívások fokozódnak.

A 16. életév jogilag fontos életkori határ: új jogok nyílnak meg. Például:

– érvényes online adatvédelmi hozzájáruló nyilatkozat adható,

– tankötelezettség vége,

– saját elhatározásból és szülők hozzájárulása nélkül (de a gyámhatóság engedélyével) lehetséges a lakhelyváltoztatás.

– A „16 éves szabály” az egészségügyben azt jelenti, hogy az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (Eütv.) 16. § (6) bekezdése alapján már nem kell a törvényes képviselőt tájékoztatni az egészségügyi kezelésről, ha a gyermek erről így dönt. Emellett a gyermek saját jogán iratbetekintési joggal rendelkezik egészségügyi dokumentációjába.

– A Meta tinédzserekre szabott „teens account” rendszerének bevezetése 2024–2025-től (a tervek szerint csak az új felhasználók esetében, majd fokozatos kiterjesztéssel először Nagy-Britanniában, Ausztráliában, az USA-ban, Kanadában majd Európában): 16 év alatti Instagram-felhasználóknál alapbeállítás szerint korlátozott képernyőidő-tartalom-kapcsolatok, ami csak törvényes képviselő engedélyével változtatható meg.10

18. életév: jogi értelemben nagykorúság

18–24. életév: fiatal felnőtt (gyermekvédelmi utógondozás vége)

1.3. Általános trendek

A generációs elnevezések és határok az egyes kutatóknál változhatnak, de ha a Pew Research Center meghatározását vesszük alapul, a következő korcsoportok különíthetők el az internethez való viszonyulás alapján11:

– Baby boomerek: 1946–1964 között,

– X generáció: 1965–1980 között,

– Millenniumi generáció: 1981–1996 között,

– Z generáció: 1997–2012 között születettek,

– Alfa generáció: a legfiatalabbak, a 2010-es években születettek.

Az egyes generációk között nagy különbségek vannak a technológia, társadalmi, politikai megélt élmények tekintetében. A millenniumi generációnak még komoly emlékei vannak az internet előtti és internet utáni világról egyaránt, gondoljunk csak bele: számukra 1997-ben még a Tamagotchi „életben tartása” jelentette a legnagyobb kihívást. A 2007-ben debütált iPhone a Z generáció számára a digitális eszközhasználat meghatározó élménye, ahogy az alfa generációnak a 2010-ben született iPad és az Instagram (2010-ben az év szava az „app” volt!) – nem véletlenül nevezik őket egy szellemes angol szójátékkal „screenager”-eknek.12

A marketing szakemberek pontosan tudják, hogy az emberek folyamatos fókuszálási figyelme (és ezzel együtt az olvasási hajlandóság is) évről évre rövidül. A millenniumi generáció tagjai 12 másodpercig képesek megszakítás nélkül koncentrálni a Z generáció 8 másodperces átlagához képest, ami 2022-ben már csak 7,5 másodperc13. A reklámok hosszát is ehhez igazítják, de a hűségprogramokat is máshogy hangszerelik fiataloknál14. A marketingstratégiák ehhez igazodnak: „A látogatóink csak 28%-a olvassa el a teljes tartalmat a weben. De ez már egy jó aránynak számít, mert már felkeltettük a figyelmét. Hiszen manapság kevesebb mint 3 sec alatt az érdeklődő eldönti, hogy marad-e az adott weboldalon, vagy sem. Ezért is ajánlatos egy honlapot az alábbiak szerint felépíteni, fejleszteni: Egyszerű és lényegre törő fogalmazást használj! Navigáld a látogatód, jelöld ki az utat számára! Csak röviden, nincs regényre idő! Jegyezd meg, az érzelmei irányítják a figyelmét, vagyis a vágyakra hass! Ha az első pár másodperc meggyőzte, még meg is kell tartanod, ebben segíthet, ha vizuális élményt biztosítasz számára videó vagy képek formájában.”15

A Z generációs felhasználók sokkal jobban hangolódnak a mobilvideó-élményhez, így elsősorban a videós platformok felé hajlanak (például Snapchat, YouTube, TikTok). Ezenkívül a Z generáció YouTube-használata messze felülmúlja a milleniumi generációét, hiszen 77%-uk naponta nézi a YouTube-ot, szemben a millenniumi generáció 54%-ával. A Z generáció jobban megszólítható, ha az üzenet szórakoztató és közvetlen videós tartalmakra összpontosít.

Egy 2024-es magyar felmérés is megerősítette, hogy napi szinten a megkérdezett 13–16 éves korosztály leggyakrabban a Messenger és a TikTok alkalmazásokat használja, ezeket szorosan követi az Instagram és YouTube, majd a Snapchat, míg a Facebook csak a 6. leggyakrabban használt app, ami egybevág azokkal a korábbi eredményekkel, amelyek a Facebook háttérbe szorulását emelték ki a késői Z és Alfa generációhoz tartozók körében.

1. ábra: A leggyakrabban használt applikációk a 13–16 évesek körében

Forrás: NMHH16

Ezzel szemben a felnőttekre az jellemző, hogy többféle tartalmat is nyomon követnek, például videókat, fényképeket, hírleveleket, és még a rádiós reklámokat is – felosztva idejüket a különféle platformokon. Hajlamosak alaposabban ellenőrizni az e-mailjeiket is, mint a Z generáció. Az egyik olyan platform, amelyre a millenniumi felhasználók jóval több figyelmet szentelnek, mint fiatalabb társaik, az a Facebook. 87%-uk ugyanis aktívan használja a platformot, szemben a Z generáció mindössze 36%-ával.17

Folyamatosan változnak a fiatalok médiafogyasztási szokásai, a televíziónézés a fiataloknál egyre inkább háttérbe szorul, a szociális média pedig minden területen, így a szórakozásban vagy a közéleti hírekről való tájékozódásban is verhetetlen.

2. ábra: Különböző generációk médiafogyasztási szokásai, Magyarország, 2023

Forrás: NMHH18

A jelenlegi 13–14 évesek körében az intim felvételek készítésének szokása egyre inkább elterjed (ez a felnőtt túlszexualizált „celeb” világ leszivárgása is lehet). A sexting jelensége (intim felvételek online küldözgetése) már kifejezetten fiatal korban, akár általános iskola felső tagozataiban is jelentkezik.

Ugyanakkor jó hír, hogy a kisebbek tudatosabban, óvatosabban használják az eszközöket. Az alfa generáció tagjaira19 a kutatások szerint már sokkal jellemzőbb az adatvédelmi tudatosság, különösen a személyes adatok megosztása során, jobban ügyelnek a minőségi tartalomra, és egyre fontosabbak számukra a személyes kapcsolatok. Lehetséges, hogy őket már sikerült az oktatás, tudatosítás során elérni, megszólítani?

3. ábra: A kutatásban vizsgált 13–16 évesek által alkalmazott adatvédelmi beállítások aránya (a kitöltők 14%-ától nem érkezett adat, ezért az arányszámok nem pontosak), Magyarország, 2024

Forrás: NMHH20

Amire azonban még ők sincsenek felkészítve, az a mesterséges intelligencia által kreált tartalmak és alkalmazások veszélyei.

2. Az internet két arca

„Az eszközeink csak a szándékaink kifejeződései, ezért az a fő hajtóerő, hogy mit akarunk.” K. S. Robinson21

2.1. Az internet előnyei

Az internet a gyermeki jogok kibontakozását számos ponton segítheti. Csak néhány fontosabb példa:

– A családtagokkal, barátokkal, ismerősökkel való gyors és egyszerű kapcsolattartásra a netes kommunikáció remek lehetőségeket biztosít, ráadásul költséghatékony módon, kötetlen formában, a képi és hangalapú kommunikációnak köszönhetően a valóságos élményhez közelítő (bár természetesen azzal soha nem egyenértékű) módon. Ennek előnyei felmérhetetlenek. Gondoljunk csak bele, hogy például egy válás után, ha a különélő szülőt a gyermek kép- és hanghívással bármikor (és nem csak kéthetente, „láthatási időben”) elérheti, ez az elválást követő sérülékeny időszakban a szülő-gyermek kapcsolatra milyen pozitív hatással bír.

– Egy másik előny, hogy a net az információk valóban kimeríthetetlen tárházát kínálja, ráadásul nyelvi és kulturális korlátok nélkül. Aki tehát egy adott témában vagy területen tájékozódni vagy művelődni kíván, legyen szó iskolai munkáról vagy hobbiról, esetleg aktuális érdeklődési körről, az gazdag forrásanyagra lel – szintén erőforrás-kímélő módon. Hasonlóképp, akár ingyenesen is különféle megbízható alkalmazások segítségével olyan hosszú távú színvonalas képzésekre lehet rákapcsolódni, melyek haszna egyértelmű (például nyelvtanulás).

– A művészi alkotás – legyen szó zenéről, irodalomról, fotózásról vagy képzőművészetről – alkotómunkája a technika bárki számára elérhetővé válásával gyakorlati szempontból összehasonlíthatatlanul könnyebb, mint az internetes alkalmazások megjelenése előtt. Például amatőr énekeseknek már nincs szükségük arra, hogy demófelvételeiket egy drága lemezstúdióban készíttessék el, hanem a mobiltelefonjuk segítségével ezt bármelyik délután otthonukban megtehetik.

– Ugyanez vonatkozik az ún. participációs vagy részvételi jogokra. A gyermekek közügyek megvitatásába is könnyen szerepet tudnak vállalni a különböző fórumokon (az más kérdés, hogy a vitakultúra és stílus sokszor minősíthetetlen színvonala miatt ez nem mindig ajánlott).

– A bajba jutottak (akár gyermekek) tájékozódása, külvilágtól való segítségkérése is egyszerűsödött. Ez sok esetben szó szerint életet menthet egy bűncselekmény vagy egy baleset áldozatának.

– A digitális készségek megléte egyértelmű előnyt jelent a munkaerőpiacon.

2.2. A „kütyüzés” veszélyei

2.2.1. Függőség

„Egy Gyűrű mind fölött, Egy Gyűrű kegyetlen, Egy a sötétbe zár, bilincs az Egyetlen.”

Az idézet Tolkien: A Gyűrűk Ura c. regényének címszereplő tárgyáról szól, de talán jól érzékelteti azt a vonzást, ami rokonítható a gyermekek „kütyük” iránti szenvedélyével. Mi is az a kütyü (angolul: gadget)? Az e-nyelvi szótár magyarázata szerint22: „A kütyü szó eredete mindeddig ismeretlen, maga a szó egyáltalán nem az. Már a XVIII. századtól vannak rá adataink. Több nyelvjárásunkban is él, főleg a Dunántúlon, de egyebütt is. Jelenti számos fa vagy növény termésének külső burkát: a mogyoróét, dióét, gesztenyéét; a tölgy- vagy csermakk kalapját, a bab, borsó, lencse hüvelyét, s még több egyebet is – például gatyát vagy vászonnadrágot, amely szintén valamiféle burok. A köznyelvben ’kisméretű, apró tárgy’ jelentésben már eddig is megvolt úgy-ahogy. Most, az elektromos, elektronikus, digitális és egyéb eszközök, nem kis részben a mindent tudó mobilok jóvoltából egyszeriben leggyakoribb szavaink egyikévé vált.”

A legfrissebb elérhető KSH-elemzés alátámasztja, hogy Magyarországon is a legfiatalabbak a leggyakoribb internethasználók.

4. ábra: Magyar internethasználat korcsoporti bontásban

Forrás: KSH23

A kutatás a 16. életévtől méri a fiatal korosztályt, de tudjuk, hogy a 16 év alatti gyermekek mindennapjaiban is mennyire fontos szerepet játszik a netezés. A szakértők elsősorban az idegrendszeri fejlődésre gyakorolt hatás (és ezek következményei) miatt aggódnak: „Az idegrendszer rendkívül képlékeny szerv, a fejlődése révén sok változásra képes. Ha megfelelő inputokat, ingereket, információkat adok neki, akkor pozitívan változik, és bővíti a működési repertoárját. Ezért is rosszak a kütyük, mert nagyon beszűkítik ezt a repertoárt, pedig a célom pont a bővítés” – állítja dr. Büky György gyermekneurológus24.

A függés kialakulása ellen a szülői kontroll – ami főleg a napi időbeli korlátra vonatkozik – és a felnőtt környezet példamutatása lehet hatásos. Ez utóbbira különösen jó példa, ha a tudatos távoltartás útját sztárok választják, és erről hajlandóak beszélni is. Lassan egy évtizede, hogy nem használ mobiltelefont az énekes Ed Sheeran – olvashattuk nemrég:25 „Mobil nélkül élni a 21. században? Sokaknak talán elképzelhetetlen lehet a dolog, mégis egyre többen vannak, akik úgy döntenek, szándékosan válnak meg telefonjaiktól. Így tett közel 10 évvel ezelőtt Ed Sheeran is. »Nincs mobilom 2015 óta« – árulta el friss interjújában az énekes, miután a riporter telefonszámot szeretett volna cserélni vele. Helyette felajánlotta e-mail-címét. Van egy, amit videózásra szoktam néha használni, hogy legyen mit kirakni a közösségi oldalakra, de nem működik egyébként. Sheeran elmesélte, anno azért döntött telefonja kiiktatása mellett, mert berobbanásakor rengetegen hívogatták, írogattak neki, rajta pedig hatalmas volt a nyomás, hogy mindenkinek reagáljon, különben »bunkónak hinnék«. »Néha nem akarsz válaszolni, elfoglalt vagy, vagy bármit csinálsz, de aztán mégis válaszolsz, aztán visszaválaszolnak… és hirtelen egyszerre vagy 40 beszélgetésben veszel részt. Elvesztettem a valós életben való interakciókat, így megszabadultam a telefonomtól. Vettem egy iPadet, és mindent az e-mailjeimen keresztül intézek, amikre hetente egyszer válaszolok.«”

Kínában 2021-ben az állam heti 3 órában, 20–21 óra közötti időszakra korlátozta a 18 év alatti fiatalok számára az elektronikus eszközökön – ideértve a mobiltelefont – játszható videójátékkal tölthető időt: csak pénteken, szombaton és vasárnap, kivételesen állami ünnepnapokon játszhatnak. és a szolgáltatóknak is megtiltották, hogy az engedélyezett időszakon kívül a fiataloknak hozzáférést engedjenek a játékokhoz (természetesen ennek alapfeltétele a szigorú életkor-ellenőrzés).26

Tajvanon a gyermekvédelmi törvénybe került be, hogy a kiskorúaknak tilos „fizikai és mentális károkat előidézve túlzó ideig elektronikus eszközöket használni”.27

Finnország, Olaszország, Franciaország, Portugália, Nagy-Britannia mellett Magyarországon is jogszabály [a nevelési-oktatási intézményekben a tiltott és a használatában korlátozott tárgyak köréről, valamint a tárgyakra vonatkozó eljárásrend részletes szabályairól szóló 245/2024. (VIII. 8.) Korm. rendelet] tiltja meg a diákok számára az iskolában a mobileszközök használatát.

Az USA tiszti főorvosa 2024. június 17-én arról adott hírt, hogy szeretné kezdeményezni a Kongresszusnál a közösségimédia-platformok fiatalokat érintő lelkiegészség-rontó hatására való kötelező figyelmeztető jelzéssel való ellátását a dohány- és alkoholtermékeken szereplő címkéhez hasonlóan. Sokan, különösen szülői szervezetek támogatásukról biztosították, de számos kutató szkeptikusan fogadta a kezdeményezést, és arra hivatkozott, hogy tudományosan nem bizonyított az egyértelműen negatív hatás.28

5. ábra: Dr. Vivek Murthy amerikai tiszti főorvos

Forrás: Getty29

Az Amerikai Tudományos Akadémia 2023-as tanulmánya fontos megállapításokat tartalmaz a tárgyban. A közösségi média fogalmából indul ki: „interaktív technológiák által elősegített tartalomkészítés és információmegosztás, mely alkalmas emellett ötletek, érdeklődési tárgykörök és más önkifejezési eredmények virtuális közösségen vagy hálózaton belüli megosztására vagy továbbítására, formái a közösségi hálók, online játékok, virtuális világok, videómegosztó oldalak vagy blogok”.30 Azt állítja, hogy a platformok által használt problémamegoldó algoritmusok feladata az, hogy mindenáron „benntartsa” a felhasználót, és olyan személyre szabott dinamikusan változó „étlappal” kínálja, amivel a platform vonzereje fenntartható, és mindez természetesen nem a felhasználó, hanem a profitszerzés érdekében történik. Ezekkel a megállapításokkal nehéz vitatkozni, de az tény, hogy a gyermekek viselkedészavarai, pszichológiai betegségei, agyuk esetleges neurobiológiai elváltozásai és a géphasználat közötti közvetlen összefüggésről viszonylag kevés megalapozott tudományos kutatási eredmény született, az egyetlen kivétel az online játékfüggőség témaköre.

2.2.2. Onlinejáték-függőség31

A videójáték-használati zavar (gaming disorder) diagnózisnál is sokáig erősen vitatott volt, hogy önálló mentális betegségről van-e szó, de 2019 májusában az Egészségügyi Világszervezet (WHO) hivatalos állásfoglalása szerint bekerült a mentális betegségek közé (BNO–11). A videójáték-használati zavarnak „elég súlyosnak kell lennie ahhoz, hogy jelentős funkcionális károsodást okozzon személyes, családi, szociális, tanulmányi, munkahelyi vagy más fontos területen” és „általában legalább 12 hónapig fennáll”.32

A játéknak óriási szerepe van az agy és a viselkedés fejlődésében. Dr. Gulyás Attila, agykutató biológus magyarázata szerint33 a régi klasszikus modell alapján az érzékszerveinken beérkeznek az információk, végigmennek az agyi feldolgozó folyamatokon, és a végén kialakul egy belső kép, amivel megállapítjuk, hogy mi is az a tárgy, amit észlelünk, ami előttünk van. A pszichológusok és neurobiológusok elmúlt években lefolytatott kutatásai szerint azonban ez mégsem ilyen egyirányú és egyszerű folyamat, a külvilág érzékelése és észlelése nem velünk született képesség, hanem egy sokéves tanulási folyamat eredményeképp az agyunk kialakít egy modellhalmazt, és azt használja később a külvilágból származó ingerek feldolgozásához úgy, hogy a felismeréshez már elegendő számára egy információtöredék is. Ez azért hasznos, mert viszonylag kevés információval is tudunk már érzékelni az agyunkban kifejlesztett, komplex modellek működtetésével, és nem kell hosszú folyamatokat lefuttatni minden esetben. Mindenkinek az agyában azok a modellek alakulnak ki és finomodnak elsősorban, amivel aktívan foglalkozik vagy foglalkozott, tehát egy szakácsnál ezek az ízvilághoz, a festőnél a színekhez stb. kötődnek, ami persze nem azt jelenti, hogy ők más dolgokat nem képesek érzékelni, de bizonyos területeken az észlelés sokkal „begyakoroltabb”, ügyesebb és elegendő egy aprócska információ, hogy a felismerés és gondolkodás beinduljon. Mikor megszületik egy gyermek, az agyában genetikailag már kódoltak bizonyos preferenciák, de alapvetően tanulnia kell a fejlődő idegrendszernek, hogy komplex modelleket építsen fel és bonyolult dolgokat értsen meg, ami később segíti a világban történő eligazodását. A játék egy tanulás, csak – az iskolai tanulástól eltérően – nem szisztematikus, hanem inkább felfedező jellegű. Ezzel a játék hihetetlen mértékben hozzájárul a fent ismertetett bonyolult gondolkodási modelleknek a felépítéséhez és finomodásához. Az életkorra jellemző játékok játszása mindig az éppen az adott szinten lévő modelleket feszegeti és építi tovább – próbálkozás, kihívás, kísérletezés. A játékra való törekvés belső késztetés, örömet okoz, és ugyanakkor rengeteg információhoz juttatja a játszó gyermeket. Az evolúció „ravasz”, megpróbál minél kevesebb energiabefektetéssel minél nagyobb eredményt hozni. Az örömérzést okozó dopamin akkor szabadul fel, ha sikerélményhez jutunk. Ha ezt összekötjük azzal, hogy akkor szabadul fel a dopamin, ha új információhoz jutunk, akkor a tanulás legörömtelibb és leghatékonyabb módját választjuk. Ezáltal a gyermekeknél a játékra való törekvés egy belső késztetés és „mellesleg” az információszerzés fő forrása.

Miért csak a szerencsejáték és számítógépes játék körül alakul ki függőség, és nem hallunk soha „építőkocka-függő” gyermekről vagy fiatalról? Dr. Topál József etológus szerint már az állati játéknak is az a fő strukturális rendezőelve és ereje, hogy a cél eléréséhez akadályokat állít maga elé, és azokat legyőzi. Sokkal nagyobb örömet okoz (és szabadul fel dopamin a szervezetben), ha szabályok keretében érem el a győzelmet, és minél bonyolultabbak a szabályok – lásd sakk –, annál nagyobb diadal a játszmát megnyerni. Minden elme az ő egyed- és törzsfejlődésének megfelelő szabályok között játszik, a csecsemő számára boldogság és egyben legyőzendő akadály, ha a kockákat ügyesen bepakolhatja egy dobozba, egy nagyobb gyermeknek ez már semmiféle örömöt nem okoz, hiszen az ő képességeivel ez már nem kihívás. Pontosan ebben áll a modern számítógépes játékok vonzereje és veszélye: hihetetlenül komplex módon egy „szuper ideális játékszituációt” hoznak létre, mert az emberi elme minden játékhoz fűződő elvárását, ismérvét kielégítik: szabályozni lehet a nehézségi szinteket; a megerősítés a pontszerzéssel folyamatosan érkezik, és nem csak a játék végén a végcél elérésekor; szabadon lehet előre- és visszalépni; állandóak az audiovizuális ingerek; folyamatosan fennmaradó célvezéreltség, belevonódás és motiváltság jellemzi.

A bevonódás és figyelem tehát soha nem lankad, hiszen mindig van egy még nehezebb szint, egy még nagyobb leküzdendő akadály, és ezután folyamatos a jutalmazás is. Az agyi motivációs, jutalmazási és érzelemszabályozó központot tehát összekapcsolja a számítógépes játék, és ez nagyon más, mint a valós helyzetek – mint egy iskolai vagy sportszituáció. Az emberi elme jutalmazási rendszerének túlstimulálása veszélyes, mert aki ezt megtapasztalja, már nem fogja élvezetesnek találni a valós élet többi játékhelyzetét, a hétköznapi tanulási helyzeteket, mondjuk egy pingpongmeccset, mert ott ezt az állandó jutalmazást nem lehet fenntartani. Hasonló a helyzet a drogoknál is, a „túl jól” sikerült agyi jutalmazó rendszer túlstimulálását semmi sem tudja felülírni, mert minden egyebet már unalmasnak és érdektelennek talál, aki ezt megtapasztalja és ez súlyos depresszióhoz, egyéb problémákhoz vezethet.

Az idegrendszer folyamatosan elvárásokat alakít ki a környezetben várható eseményekkel kapcsolatban. A tanulási helyzetekben az elvárások nem teljesülése (azaz amikor az agy hibásan jósolt, és számára váratlan összefüggésekkel szembesül) paradox módon dopaminfelszabadulással jár, és ún. „aha-élmény” jön létre, ami beindítja a tanulást, hiszen az evolúció során nagyon fontos volt, hogy az ember megjegyezze, ha valami nem úgy történt, ahogy ő elvárta. A szerencsejáték az elvárásban rejlő jutalmazási hatást használja ki, a kis valószínűséggel járó események bekövetkeztét nagyon erős jutalmazással díjazza, és a nyerés elvárása is egyrészt folyamatos célvezéreltséget, másrészt jutalmazást ad. A szerencsejáték-függők jutalmazó központja túl aktív (ez lehet részben genetika is, de feltehetőleg szerepet játszik benne az is, ha valaki olyan szokásokat alakít ki, amelyekkel túlstimulálja a jutalmazó központját). Jutalmazó központjuk bizonyos értelemben atipikusan működik, ezért aztán gyakorlatilag provokálják a vesztést – a belső eufória igazából a vesztéshez kapcsolódik, és ez folyamatos stimulálást jelent. Nem minden ember veszélyeztetett ugyanúgy – ennek vannak genetikai és környezeti feltételei, de az emberi agy motiválási-jutalmazási rendszere moderált üzemmódra van beállítva, a túlstimulált, valóságtól elszakadt helyzetek nagyon veszélyesek, mert később már a normális élethelyzetekbe nehéz a visszatérés.

Egészen furcsa esetekről is hallani e körben. Sok gyermek a YouTube-on azt nézi, az jelent számára szórakozást, hogy más gyermek hogyan játszik. Egy másodikos kisfiú úgy játékfüggő, hogy – mivel őt nem engedik a géphez – hát az apját nézi, ahogy az játszik, és ebbe a passzív szerepbe kényszerítve éli át az izgalmakat, csak ez a téma köti le, minden más unalmas, az iskolában ezért nem is tud figyelni.

A számítógépes játékokkal kapcsolatban gyermekekkel foglalkozó orvosok és lélekgyógyászok kiemelik, hogy – a gyermekek érdekében – mennyire fontos a felnőttek által kialakított szabályok felállítása és betartása. Az Amerikai Gyermekgyógyászok Akadémiája (American Academy of Pediatrics) ajánlásában a következőket emeli ki:34

– 18 hónaposnál fiatalabb csecsemőknél teljesen el kell kerülni a vizuálismédia-eszköz (vagyis televízió, számítógép, mobiltelefon stb.) használatát – a videó chat az egyetlen kivétel,

– 18–24 hónapos gyermekeknél a szülőknek nagy gondossággal kell kiválasztaniuk a gyermekeknek szánt színvonalas programokat, és ezeket együtt kell a gyermekekkel nézni,

– 2–5 éves kor között maximum napi egy órát nézhetik csak a gyermekek a szelektált, színvonalas és koruknak megfelelő programokat,

– 6 év fölötti gyermekeknél is napi időbeli korlátokat kell alkalmazni a kiválasztott médiaeszköz fogyasztásánál.

A kép persze nem fekete-fehér, sok készséget hatékonyan tudnak a számítógépes játékok fejleszteni (lásd tájékozódás, térlátás, egyéb készségek), de a kulcsszó a mérték: 3 óra feletti napi elfoglaltság már túlzó és káros, leépítő hatású lehet. Nem világos, hogy az erre egyébként is hajlamos gyermekeknél erősödnek-e fel ezek a negatív hatások, vagy a játékfüggőség okozza eleve ezeket a problémákat, de valószínű, hogy a virtuális és túlstimulált agyi motivációs-jutalmazási ingerek negatív módon hatnak a gyermeki agy fejlődésére. A játékfüggőségtől mint szenvedélybetegségtől meg lehet-e örökre szabadulni, vagy csak tünetmentesen lehet élni vele? Nincs ilyen funkcionális-szervi vizsgálat, de valószínű, hogy ha az idegrendszert a fejlődés korai szakában érik ilyen típusú ingerek, akkor az agy ilyen típusú „behuzalozása” idegrendszeri sajátossággá válik, vagy legalábbis sokáig megmarad.

2.2.3. Online kizsákmányolás

Az online devianciáknak sok megjelenési formájuk van, ide tartozik például a sajnálatos módon a gyermekek körében rendkívül elterjedt „égetés” (flaming) és ennek rendszeresített formája, az internetes zaklatás (cyberbullying) is35, de manapság az influencerek esetleges negatív befolyásolása is ide sorolható. A zaklatás, az incelkultúra (önkéntelen cölibátus), valamint a közösségi média fiatalokra gyakorolt mérgező hatásának témáit dolgozza fel a Netflix új sikersorozata, a Kamaszok. Az elemzők szerint a valóságban megtörtént gyilkosság hátterében a kamasz fiút radikalizáló incelszerű fórumok is állnak, ahol torzulhattak a nőkről, valamint az értékükről alkotott nézetei is. Ezeket az ideákat olyan „alfa-hím influenszerek” erősítették fel, akiknél megjelenik a férfi felsőbbrendűség hite, és az ún. 80:20-as szabály, amelyet a kamaszok a sorozatban tényként kezelnek. E szerint a nők 80 százaléka a férfiak 20 százalékához vonzódik, ezeket a nőket pedig át kell verni, különben – normális úton – soha nem fogják megszerezni őket.36

A gyermekek online kizsákmányolását nehéz észlelni, akik behálózzák őket, akár zsarolnak is és manipulációt is alkalmaznak, hogy titokban maradjon tevékenységük és megakadályozzák az áldozatot abban, hogy beszéljen arról, mi történik vele. A következmények azonban tetten érhetőek, így a szülőkben gyanút kelthetnek a gyermekkel kapcsolatos következő megfigyelések:37

– ismeretlen profilok használata, vagy az azokkal való kapcsolatfelvétel;

– megmagyarázhatatlan kapcsolat idősebb emberekkel;

– változás a használt szavakban vagy nyelvhasználatban;

– olyan szexuális viselkedés vagy érdeklődés, amely nincs összhangban az életkorával, fejlődési szakaszával;

– változások az online szokásokban, (éjszakába nyúlóan) sokkal több vagy sokkal kevesebb időt tölt online;

– megmagyarázhatatlan ajándékok felbukkanása;

– ismeretlen forrásból van pénze;

– mindig fáradt, megváltozott a hangulata;

– rendszeresen későn ér haza, vagy bezárkózik a szobájába;

– a teljesítménye romlik az iskolában;

– rendszeres szerhasználat vagy alkoholfogyasztás.

Ha a gyermek áldozattá válik, fontos tudatosítani benne is, hogy ez nem az ő hibája. Találni kell egy felnőttet, akiben bízik, aki segíthet kijutni ebből a helyzetből.

2.2.4. Szexuális adattal való visszaélés

A következmények szempontjából talán a legveszélyesebbek a szexuális jellegű visszaélések, vagyis az internetes pedofília és ennek „előcselekménye”, az online behálózás (grooming).

Bár nem minősíthető devianciának, de az adatalany számára mégis különösen nagy kockázatot jelenthet az erotikus képek küldözgetése (sexting) is. Egy szakmai rendezvényen magyar rendőrségi beszámolóban elhangzott, hogy a legkisebb „elkövető” magyar gyermek egy 3 éves kisfiú volt, aki a fürdőszobában nemi szervét lefényképezte és a képet feltöltötte anyja YouTube-fiókjába, aki aztán nem értette, hogy fiókja miért lett hirtelen letiltva.38

Az általános iskola felső osztályaiban az érintettség okán általában döbbent csönd fogadja a Büntető Törvénykönyv 204. §¬áról (Gyermekpornográfia) szóló tájékoztatást: „Aki tizennegyedik életévét be nem töltött személyről vagy személyekről pornográf felvétel készítéséhez, forgalomba hozatalához vagy az azzal való kereskedelemhez szükséges vagy azt könnyítő feltételeket biztosítja, vétség miatt két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.”

E cselekmények vagy cselekménysorozatok közös jellemzője, hogy a legintimebb szféra, a szexualitáshoz tartozó információk kezelése kötődik az egyes műveletekhez (az adat előállítása-tárolása-megosztása-nyilvánosságra hozatala, esetleges megváltoztatása vagy törlése mind elkülönült adatkezelési műveletnek számítanak).

A szexuális életre vagy szexuális irányultságra vonatkozó személyes adat a különleges adatok körébe tartozik, melyek kezeléséhez szigorúbb feltételek és következmények társulnak. A GDPR 75. preambuluma szerint különleges adatok és/vagy gyermekek esetében az adatkezelésből különös kockázatok származnak, amelyek fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkhoz is vezethetnek. A GDPR 9. cikk értelmében a különleges adatok csak szigorú feltételek mellett kezelhetők, például egészségügyi okból [GDPR 9. cikk (2) bekezdés h) pont] (szigorú szakmai titoktartási kötelezettség mellett [GDPR 9. cikk (3) bekezdés], vagy ha az adatkezelés olyan személyes adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett kifejezetten nyilvánosságra hozott [GDPR 9. cikk (2) bekezdés e) pont].

Különösen nagy veszélyben vannak a kislányok (bár egy szakmai kerekasztal-beszélgetésen elhangzott, hogy 2024-ben a magyar rendőrség látóterébe főleg afrikai hátterű behálózási kísérletek kerültek, melyek zsarolási célzattal kifejezetten kiskorú fiatal fiúkat céloztak meg és kértek tőlük intim felvételeket39). A gyermekek online szexuális kizsákmányolása ellen küzdő és a világban működő segélyvonalakat (magyar tagja: Internet Hotline, NMHH) összefogó nemzetközi szövetség, az INHOPE 2023-as adatai szerint40 az internetes szexuális visszaélés áldozatainak 95%-a lány, 83%-a 3–13 év (1,09%-a pedig 0–2 év!) közötti kisgyermek.

Az Európai Parlament és a Tanács 2011/93/EU irányelve (2011. december 13.) a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról 5. cikke előírta a virtuális gyermekpornográfia birtoklásának, előállításának és terjesztésének is bűncselekménnyé nyilvánítását. Magyarországon ennek megfelelően az új Btk.41 204. § (8) bekezdése alapján a pornográf felvétel már kiterjesztett értelmezésű: a másnak vagy másoknak a nemiséget súlyosan szeméremsértő nyíltsággal, célzatosan a nemi vágy felkeltésére irányuló módon történő ábrázolása, ideértve a nem létező személy vagy személyek valósághű ábrázolását is. A törvényi indokolás szerint „valósághű” alatt a valóságoshoz megtévesztésig hasonló ábrázolást értjük, amikor nem lehet és nem is várható el annak megítélése, hogy valóságos-e a személy (tehát nem a rajzfilmek vagy festmények értendők ide).

A 2015-ben kelt spanyol legfőbb ügyészségi körlevél42 is külön kitér a virtuális pornográfiára, eszerint ennek bűncselekménnyé nyilvánítása azzal igazolható, hogy ez az elkövetési magatartás trivializálja a gyermekek szexuális kizsákmányolásának elfogadását, valamint a gyermekek méltóságának egészét támadja, ezért indokolt ezekben az esetekben az egyének feletti védett jogi tárgyként történő kiterjesztés (a terjesztés esetében). Gyakorlati ok pedig, hogy már most is nehéz, de hamarosan, a mesterségesintelligencia-alkalmazások tökéletesedésével lehetetlen lesz különbséget tenni a valós képek és a számítógép által generált képek között. A gyermekpornográfia fogalmának indokolatlan kiterjesztésének elkerülése érdekében a „valósághű képek” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy a karikatúrák, mangák vagy hasonló ábrázolások nem „realisztikus képek”. Érdekes még a „pszeudo-gyermekpornográfia” esetköre, amikor a kiskorúak (vagy cselekvőképtelen személyek) emberi méltósága úgy sérült, hogy a szexuális üzenethez csak közvetetten, hangjuk vagy képük közvetett felhasználásával, manipulálásával járultak hozzá (például egy másik élethelyzetben történő szereplés került társításra). A spanyol ügyészségi magyarázat szerint 2015-től ez a minősített esetkör nagyrészt beolvadt a virtuális gyermekpornográfia tényállásába.

Tanulságos elolvasni a hivatkozott 2011/93/EU irányelv preambulumát is, amely kimondja, hogy bűncselekménynek kell minősíteni a „gyermekpornográfiához információs és kommunikációs technológiák segítségével történő tudatos hozzáférést”. A tudatosság azt jelenti, hogy a felelősség megállapításához az érintett személynek szándékosan akar hozzáférni egy olyan internetes oldalhoz, amelyen gyermekpornográfia található, és tudnia kell, hogy ott ilyen képeket talál. Nem büntethető az, aki akaratlanul, véletlenül téved ilyen oldalra. A jogsértés szándékos jellegére különösen abból a tényből lehet következtetni, hogy az ismétlődő, vagy hogy azt díjköteles szolgáltatás keretében követték el, ily módon minimálisra csökken a véletlen vagy gondatlan hozzáférés egyértelműen nemkívánatos bűncselekménnyé nyilvánításának kockázata.

Ugyanezt a vonalat követi a Lanzarotei Egyezmény (kihirdette: 2015. évi XCII. törvény az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolás és szexuális zaklatás elleni védelméről szóló Egyezménye kihirdetéséről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról) 20. cikke első bekezdésének f) pontja, mikor a büntetőjogi relevanciát a weboldalakhoz való „tudatos” hozzáférésre korlátozza.

A 2011/92/EU irányelv angol változatában e magatartás leírására használt tipikus ige a „hozzáférés tudatos megszerzése” [2011/92/EU irányelv 5. cikk (3) bekezdés], ami több a pornográf anyagot tároló helyekhez való hozzáférés megszerzésénél vagy elérésénél. Általánosságban elmondható, hogy a kiskorúak pornográf anyagait tároló hálózat korlátozott tereihez való hozzáférésről van szó, tehát a tárolásnak, felhalmozásnak kiemelt szerepe van.

2.2.5. Elveszve a tartalmak tengerében

Bár a netet a valóságban leginkább fiatalok – így gyermekek is – használják, nem szabad elfelejtkezni arról a tényről, hogy ezt a világot alapvetően felnőtteknek tervezték. Vonatkozik ez a formára (design) és a tartalomra egyaránt. Csoda-e, ha a gyermek eltéved vagy falnak ütközik ebben az eredendően nem rá szabott világban?

Nemzetközi kutatások43 visszaigazolják, hogy a 11–12 évesek is még leginkább véletlenszerűen „szörföznek” a neten, és még a 12–13 évesek is könnyebben rátaláltak a nekik fontos információkra az oldalakon való ugrálással, mint célzott kereséssel. A gond ott kezdődik, hogy a 12–17 éves korú felhasználók – bár a túlzott és megalapozatlan önbizalmuk nem ezt sugallja44 – nem tudnak célzott és hatékony keresési paramétereket megfogalmazni, leginkább azért, mert a tájékozódás módszertanára senki sem tanítja meg őket. Másrészt nem képesek a túl sok információból kiválogatni a számukra valóban fontosokat (és ráadásul a túl sok információ frusztrálja is őket).45 Segítséget pedig nem szívesen kérnek,46 különösen, ha nem iskolai munkáról van szó, hanem szabadidejükben saját szórakozásra szeretnének tájékozódni.

Problémát jelent még a gépelési képesség hiánya (ez sajnos szintén nem általánosan oktatott készség Magyarországon).

Az ún. véleménybuborék kialakulása gyermekeknél is valós probléma. A személyre szabott szolgáltatások – melyek eszköze például a meglátogatott oldalakon az online lábnyom otthagyása „sütik” formájában, vagy az aktív, soha be nem zárt közösségi oldal, mely számtalan személyes adat tudójaként és gyűjtőjeként adott esetben kommunikál az éppen használt netes böngészőoldallal – egy idő után már csak azokat az információkat vagy információforrásokat kínálják fel könnyen elérhető módon (például felugró tartalommal), amik a személyre szabott profilba illenek, és így nehéz kitörni abból a véleménybuborékból, melyet a nethasználat kényszerít ránk.

2.2.6. Káros tartalmak

Az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény 4/A. § (1) bekezdésben található definíció szerint a káros tartalom olyan közzétett információ, amely súlyosan károsíthatja a kiskorúak szellemi, lelki, erkölcsi vagy fizikai fejlődését, különösen azáltal, hogy meghatározó eleme az erőszak, illetve a szexualitás közvetlen, naturális ábrázolása.

A káros tartalmakat veszélyességük szerint osztályozzuk:

– legveszélyesebb (Primary Priority Content): pornográf, öngyilkosságra vagy önsértésre, rendellenes táplálkozásra késztető,

– veszélyes (Priority Content): gyűlölködésre, visszaélésre, kiközösítésre, erőszakos vagy egészségre káros anyagok fogyasztására, veszélyes mutatványokra vagy kihívásokra buzdító,

– nagyszámú gyermekre károsan ható egyéb tartalom (Non-Designated Content), kiemelve a negatív testképet és depressziót okozó tartalmakat.

Nemzetközi felmérések igazolják, hogy a gyermekek böngészési listáján – korhatárra tekintet nélkül! – a „szex” és „pornó” keresőszavak az első ötben általában benne vannak (a listán egyébként szerepelnek még az adott országban jellemző social network neve és az éppen aktuális hírességek47).

Az USA-ban már van olyan kezdeményezés, miszerint a közösségimédia-platformokra is kellenének veszélyt jelző feliratok a dohánytermékek jelzéseihez hasonlóan.48 Kisebb gyermekek esetében a különböző szülői felügyeleti alkalmazások jó megoldást jelentenek – ennek köszönhetően például a YouTube saját mérései alapján 2024-ben a gyermekek már leginkább hasznos, de legalábbis nem veszélyes tartalmakkal szórakoztatták magukat (úgymint versikék, rajzfilmek, tudományos kísérletek, oktatófilmek).49

3. Az egyes szereplők felelőssége

3.1. Cégek

Az adatkezelő feladata gondoskodni arról, hogy az adatkezelés során az alapvető alapelvek rendelkezései teljesüljenek, ideértve azon elvet is, hogy a személyes adatok feldolgozását tisztességesen és törvényesen kell végezni, és természetesen szem előtt tartva a gyermekek kiemelt védelmének jogi és morális kötelezettségét. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a törvényes adatkezelés feltételeit meghatározó összes előírás címzettje alapvetően az adatkezelő, még ha ez nem is szerepel mindenhol egyértelműen. Továbbá az érintetti jogokra (többek között tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, helyesbítéshez, törléshez, zároláshoz és tiltakozáshoz való jog) vonatkozó előírásokat is úgy fogalmazták meg, hogy azok az adatkezelőre nézve keletkeztetnek kötelezettségeket. Végül nem meglepő, hogy elvben az adatkezelő felelős a jogellenes feldolgozásból eredő minden kárért is. Ez azt jelenti, hogy az adatvédelem első és legfontosabb lépcsője annak meghatározása, hogy ki felelős az adatvédelmi szabályok betartásáért, és hogy az érintettek a gyakorlatban hogyan tudják érvényesíteni a jogaikat. A felelősség ösztönzésére szolgáló eszközök proaktívak vagy reaktívak lehetnek. Az előbbi esetben ezek az adatvédelmi intézkedések hatékony végrehajtását és az adatkezelők elszámoltatásához szükséges eszközök biztosítását szolgálják. Az utóbbi esetben jogi felelősséget és szankciókat is magukban foglalhatnak annak érdekében, hogy biztosítsák minden kapcsolódó kár megtérítését, valamint azt, hogy minden egyes hiba vagy szabálytalanság kijavítására megfelelő intézkedéseket hozzanak.50

3.1.1. Adatvédelmi kérdések az USA-ban

Kezdetben voltak még kísérletek nemzeti közösségi háló működtetésére – lásd a 2002-ben indult magyar iWiW „international who is who” közösségi weboldal történetét, mely egyike volt a világ legelső ilyen kezdeményezéseinek, és 2005–2010 között a leglátogatottabb magyar weboldal volt, de többek között adatvédelmi incidensek és a Facebook sikeres térhódítása miatt 2014-ben megszűnt. Jelenleg már stabilan amerikai székhelyű tech óriások uralják a közösségi média világát és piacát, így ezek a cégek a gyermekek életében is döntő befolyást gyakorolnak, illetve ezen cégek adatkezelői jogi felelőssége is egyértelmű azokért az adatkezelésekért, melyeknél a gyermekek jogai és érdekei sérülnek vagy sérülhetnek.

2024. január 31-én az Amerikai Egyesült Államok Szenátusának Igazságügyi Bizottsága – a korábbi szakértői szintű meghallgatást követően – nyilvánosan kérdőre vonta a „Big Five” vezetőit (elnök-vezérigazgatóit) a gyermekeket a közösségi médiában tömegesen ért szexuális bántalmazások miatt („Big Tech and the Online Child Sexual Exploitation Crisis”), és feltették a kérdést, hogy a vezetésük alatt álló vállalat milyen lépéseket tett eddig a tárgyban. A következő szereplőkről volt szó:

– Mark Zuckerberg (Meta – korábban Facebook),

– Linda Yaccarino (X – korábban Twitter),

– Shou Zi Chew (TikTok),

– Evan Spiegel (Snap),

– Jason Citron (Discord).51

Az elhangzottak részletei – közöttük Zuckerberg 269 oldalas nyilatkozata is52 nyilvánosak, ennek az elemzések szempontjából nagy szerepe van. A meghallgatást drámaivá tette, hogy a közösségi oldalakon történt zaklatás vagy zsarolás miatt öngyilkosságot vagy önsértést elkövető számos gyermek családtagja is jelen lehetett, és nem teljesen önként, hanem nyomásra ugyan, de a Facebook-alapító tőlük bocsánatot kért.

Az öt vállalat közül Magyarországon még mindig a Meta a legismertebb, de most példaként a meghallgatás jegyzőkönyvét alapul véve nézzük át, hogy a magyar felhasználóknál szintén nagy népszerűségnek örvendő Discord hogyan is működik.

Mikor alapították?

A Discord Inc.-et 2015-ben alapították, az Európai Unióban van letelepült leányvállalata, a Discord Netherlands B.V., melynek székhelye Hollandiában található.

Mi a cég fő profilja?

Eredetileg videójátékokkal (például Xbox) kapcsolatos információcsere platform, de ma már főleg chatszolgáltatás, ugyanakkor lehetőség van szöveges üzenetek mellett hang vagy videó feltöltésére is, valamint streamelésre.

Hogyan üzemel?

Úgynevezett „szerverek” működnek a Discord keretében, amelyek azonban valójában chatcsoportok, amik egy adott témára fókuszálnak, és miután valaki csatlakozik, „csatornákat” választhat, ahol szöveges kommunikációra, VoIP hanghívásra vagy videókommunikációra van lehetőség. Szemben egy közösségimédia-szolgáltatással, a Discordon nincs „news feed”, a közzétett tartalmak nem kerülnek nyilvánosan megosztásra, csak a szerver tagjai láthatják, amit egy felhasználó az adott csatornában közzétesz. Ehhez kapcsolódik, hogy a Discord nem kínál hirdetéseket, és a közzétett tartalmak nem válnak „virálissá”, mert egy algoritmus azt kiemeli a nézettsége alapján, mint ahogy ez előfordul a közösségi médiában vagy a videómegosztó platformokon. A Discordnak abból van bevétele, hogy felhasználói élményt növelő prémium funkciókat kínál előfizetésért. Ilyen például a „Nitro”, amely lehetővé teszi nagyobb méretű fájlok feltöltését, illetve a jobb minőségű videóstreamelést, valamint több opciót a felhasználói profil személyre szabására. A Discord kezdetben arra jött létre, hogy a csapatmunkát igénylő videójátékok résztvevőinek platformot nyújtson az együttműködésre és információcserére. Egy ilyen játékra fókuszáló szervernél a felhasználók a szöveges csatornákon átbeszélhetik például a legjobb taktikát vagy karakterfelépítést, a VoIP csatornát használhatják játék közbeni élő hanghíváshoz, a videócsatornát meg élő közvetítésre. Mára azonban minden létező témában vannak szerverek (szerverlista: https://discord.com/servers). Az is jellemző, hogy a más platformokon tartalmat gyártók indítanak egy Discord szervert a követőikkel való rendezett kommunikációhoz, gyakorlatilag egy kiterjedt és szervezett fórumot nyerve ezzel. Sok esetben zárja egy YouTube-on aktív tartalomgyártó a videóját azzal, hogy „…don’t forget to like and subscribe and join our Discord server”.