Kacsur Adrienn
szexuálpszichológiai szakpszichológus

SZEXPERT

LÉGY SZAKÉRTŐJE
A SZEXUALITÁSODNAK!

Copyright © Kacsur Adrienn, 2023

Ajánló: Dr. Pászthy Bea PhD

Tervezőszerkesztő: Bodor Bernadett

Olvasószerkesztő: Póla Gergely

Korrektor: Weisz Teodóra

Művészeti vezető: Keczeli Zoltán

Illusztráció: Sáska-Duhaj Regina, Bodor Bernadett

© GLB Könyvkiadó Kft., 2023

A könyv a GLB Könyvkiadó Kft. Mindset Pszichológia sorozatának része

www. mindsetpszichologia.hu

Ügyvezető igazgató: Partos Bence

Ügyvezetőigazgató-helyettes: Nagy Károly

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

A könyvben olvasható információk csupán tájékoztató jellegűek, nem pótolják egyetlen egészségügyi probléma diagnózisát, kezelését sem. Nem helyettesíthetik a képzett egészségügyi szakemberrel folytatott konzultációt. E könyv tartalma csupán segítséget nyújt egy egészségügyi szakember által előírt észszerű és felelős kezelési programhoz. A szerző és a kiadó semmiféle felelősséget nem vállal a könyv tartalmának félreértelmezéséért vagy téves alkalmazásáért.

GOOD LIFE BOOKS, BUDAPEST

Felelős kiadó: Eitner Noémi és Melher Viktor igazgatók

Nyomdai előkészítés: Bodor Bernadett

Borítóterv: Keczeli Zoltán

Elektronikus formátum: Békyné Kiss Adrien

EPUB ISBN 9789636301149

MOBI ISBN 9789636301156

TARTALOMJEGYZÉK

Ajánló

Előszó

Megjegyzés

I. FEJEZET: AZ ALAPOK – BIOLÓGIAI, PSZICHÉS ASPEKTUSOK

Kata és Tamás

A pszichés és érzelmi vonzalom kialakulása és fenntartása

Online ismerkedés

A szexuális vonzalom kialakulása

A szerelem színei

Sternberg szerelemháromszög-elmélete

Egy párkapcsolat időbeli és érzelmi fejlődése

Bio-pszicho-öko-spirituo-szociális modell a szexualitásra hangolva

Peti

A szexualitás és a szex fogalma

Szexuális válaszciklus: a lineáris modell

Szexuális válaszciklus: a cirkuláris modell

Vágy, alias libidó

O-o-o-orgazmus

Zárógondolatok

II. FEJEZET: AMI HATÁSSAL LEHET A SZEXUALITÁSUNKRA

Kinga és Benedek

A leggyakoribb szexuális problémák

Éva

A férfi- és a női hormonális állapot biológiai és pszichés aspektusai

Menstruációs és ovulációs ciklus

Az első alkalom jelentősége

Babavárás előtti, alatti és utáni időszak

Életkorral járó biológiai és pszichés változások: menopauza és férfiklimax

A női hormonális fogamzásgátlás pszichés aspektusai

Óvszerhasználat

Mesterséges megtermékenyítés

Művi meddővé tétel

A pornónézés és a maszturbáció kérdései

Géza

Média

Álmok

Sári

Önértékelés

Kötődés és szexualitás

Zárógondolatok

III. fejezet: Gondolatok a kielégítő szexuális élethez

Életmód

Testmozgás

Jóga

Intimtorna

Dohányzás

Alkoholfogyasztás

Higiénia

Szexuális lehetőségeink

Beleegyezés

Asszertívnek lenni intim helyzetben is

Megfelelő előjáték

Megfelelő partner

Szexuális segédeszközök

A gondolatok ereje

Testpozitív és testsemleges attitűd

Zárógondolatok

IV. FEJEZET: GYAKORLATOK A KIELÉGÍTŐ SZEXUÁLIS ÉLETHEZ

Egyszemélyes gyakorlatok a saját szexualitás még jobb ismeretéhez

Mindfulnessalapú sajáttest-megismerés, relaxáció

Tükörmódszer

Tulajdonságlista-gyakorlat

Maszturbációs gyakorlat

A pornónézés gyakorlati kérdésköre

Páros gyakorlatok a partnerünk és magunk jobb ismeretéhez

Hangulathőmérő-technika

Szexualitással kapcsolatos kérdőív pároknak

Érzékifókusz-gyakorlat

Pózok

Zárógondolatok

Szexkisokos

Köszönetnyilvánítás

Ajánlott olvasmányok

Ajánló

Kacsur Adrienn szexuálpszichológiai szakpszichológus hiánypótló elméleti és gyakorlati kézikönyvét tartja kezében a kedves olvasó.

A könyv felerészben a szexualitással kapcsolatos elméleti megfontolásokat, felerészben gyakorlati ajánlásokat tartalmaz. Ugyanakkor minden fejezet egy irányba, a párkapcsolati és szexuális önismeret irányába tart, mely a könyv egyik legnagyobb értéke.

Az érett párkapcsolat egyenlete: én + te = mi. A párkapcsolati érettség a harmonikus, intim partnerkapcsolat alapja. Ebből fejlődik a mindkét fél számára megelégedettséget adó szexualitás, mely ugyanolyan fontos része egy jól működő kapcsolatnak, mint az őszinteség, a hűség vagy a felelősségvállalás. A boldog szexualitás önátadásban teljesedik be, melyben az egyén nem elsősorban megszerezni, legyőzni, kapni akar, hanem nagylelkűen adni, örömet okozni, felemelni, elfogadni és befogadni a másikat. A szexualitásban az ember egész személyisége jelen van a múltbéli emlékeivel és tapasztalataival, jelen tudásával és vibráló, kreatív energiáival együtt.

Sajnos kevés jó szakirodalom áll a fiatalok rendelkezésére, mely segítséget nyújtana számukra a szexuális és párkapcsolati önismeret megszerzésében, a szexuális érettség kialakulásában. Pedig a jó hír az, hogy a boldog és egészséges szexuális kapcsolathoz szükséges párválasztással, intimitással és szexualitással kapcsolatos önismeret, tudás és készségek fejleszthetők. Ez a tudás mindenki számára elengedhetetlen.

E könyv, melyet a kedves olvasó most a kezében tart, ebben nyújt segítséget. Hasznos elméleti háttértudást adva, érdekes esetek példáján keresztül nyújt gyakorlati ismereteteket a szexuális önismeret izgalmas útján.

Dr. Pászthy Bea PhD

pszichiáter, pszichoterapeuta, egyetemi docens

Semmelweis Egyetem

ELŐSZÓ

Telefonon újságoltam el hatvan körüli Anyukámnak, hogy könyvet fogok írni. Először kitörő örömmel reagált, ez mégiscsak hatalmas büszkeségre okot adó esemény. De aztán félve – hiszen ismer, és tudja, mi a szakterületem – megkérdezte: és miről? Őszintén válaszoltam: a szexről. Ekkor lemondóan csak annyit kérdezett: nem lehetne-e inkább, hogy mondjuk a bálnákról írjak?

Azt hiszem, ez a kis történet jól példázza, hogy az idősebb generációknak, szüleinknek, nagyszüleinknek mennyire kellemetlen és olykor ijesztő ez a téma. De ha jobban belegondolok, a kortársakkal, a fiatalabbakkal sem mindig könnyű a szexualitásról beszélgetni. Ennek van egy alapvető magyarázata, mégpedig az, hogy ez intim téma, amelyet jó, ha valamilyen szinten védünk. Az sem ideális, ha kendőzetlenül megosztunk mindent a szexuális életünkről, de az sem, ha egyáltalán nem merünk beszélgetni róla, esetleg még magunk előtt is szégyelljük a témát. Szakemberként és emberként is úgy gondolom, érdemes megbízható tudást szerezni a témában, hogy megismerjük szexualitásunkat, ezáltal pedig a lehető legkomfortosabbak legyünk saját magunkkal és másokkal is intim helyzetben. Szakszerű gondolatok birtokában tudjunk tudatos döntéseket hozni.

Ez a kézikönyv a bálnák szexuális életéről is szólhatna, habár Anyukám nem erre gondolt a fentebbi javaslatánál. Elmondhatom, hogy maradunk a humánszexualitásnál, hiszen nem zoológus, hanem szexuálpszichológus vagyok. A kötet célja biztonságos közegben közelebb hozni a szexualitást sokak számára. Legyen szó fiatalról, idősebbről, szingliről, elváltról, házasságban élőről, szóval bárkiről. Az alapvető, jól megalapozott elméleti tudás mellett önismereti kérdések, kérdőív, valamint rengeteg gyakorlat teszi izgalmasabbá a feldolgozást. Ez a könyv a társunk lehet a szexuális önismeretünk és önbizalmunk fejlesztésében.

Azt vallom, mindegy, hogy hol járunk az életünkben, mindig van lehetőségünk a fejlődésre, perspektívánk szélesítésére. A szexualitás életünk szerves része, így elengedhetetlen, hogy ebben is elmélyüljünk azért, hogy minél teljesebb életet tudjunk élni.

Megjegyzés

A szerző és a kötet célja megfelelő alaptudást nyújtani az olvasóknak a szexualitás biológiai, szociokulturális és pszichés aspektusait tekintve. A kézikönyv a teljes elfogadás jegyében született.

Jelen önismereti kézikönyv nem helyettesíti a szakszerű egyéni vagy párterápiát, de segíthet elindulni önmagunk és párunk megismerésének útján. Megfelelő kiegészítése lehet bármilyen egyéni vagy páros folyamatnak. A könyv végén részletes könyvajánlót találhatsz, amennyiben szeretnél még jobban elmélyülni egy-egy témában.

A könyvben közölt klienseseteket kifejezetten maszkolva, vagyis torzítva közlöm a kliensek, barátok, ismerősök személyazonosságának védelme céljából. A könyvben szereplő személyek minden esetben írásos beleegyezéssel járultak hozzá, hogy életük néhány eseményét, tapasztalatát beemeljem példaként. Amennyiben magadra ismersz valamelyik élettörténetben, az azt jelenti, hogy nem vagy egyedül a helyzeteddel.

KATA ÉS TAMÁS

A kézikönyvet egy „teljesen átlagos eset” bemutatásával kezdem, amely segíthet a ráhangolódásban, valamint megalapozhatja az elméletek és gyakorlatok alaposabb megértését, átgondolását.

Kata hatalmas szorongással érkezett a rendelőbe. Úgy érezte, hogy menthetetlen a kapcsolata Tamással. Elmesélte, hogy hat éve élnek alapvetően boldog párkapcsolatban, de a szexszel valami gond van. Körülbelül másfél éve nem kívánja már úgy a szexet, mint előtte. Úgy látja, Tamás vágyai is alábbhagytak. Megrémisztette a helyzet, mivel az esküvőjükig fél év volt hátra, és természetesen biztos érzésekkel szeretett volna örök hűséget fogadni. Ezért is határozta el, hogy eljön hozzám. Elmondta, hogy mivel eléggé visszahúzódó alkat, nagyon nehéz beszélnie a szexualitásról, még a barátokkal, sőt Tamással is. Kellemetlenül és zavarban érzi magát, ha bármilyen formában feljön a téma.

Kata harmincegy éves, átlagos magasságú és testalkatú, szőkésbarna hajú lány. Végzettségének megfelelően informatikai területen dolgozik. Vidékről származik, az egyetem óta él Budapesten. Édesapja és édesanyja mezőgazdasággal foglalkozik. Egy kisebb testvére van, aki szintén Budapesten él. Tamásról csak Kata elmesélése által tudom, hogy harminchárom éves, nála kicsit magasabb, barna hajú és szemű, borostás, átlagos testalkatú, csak egy kis pocakja van, ami Katát nem zavarja. Az egyetemen ismerkedtek meg, Tamás mérnöki szakra járt.

Ahogy végighaladtunk az alapvető szexuálpszichológiai kérdéseken (lásd következő oldal) az alábbi kép rajzolódott ki. Kata és Tamás nagy reményekkel vágtak bele a párkapcsolatukba. Mindkettőjüknek voltak csalódásai a múltban. A szex változó intenzitással volt hangsúlyos a kapcsolatukban, az elején lassan haladtak a dolgokkal, viszont amikor másfél év után összeköltöztek, elmondása szerint szinte mindennap egymásnak estek. Kata imádta ezt az időszakot, ami nagyjából egy évig tartott. Aztán amikor Tamás magasabb pozícióba került a munkahelyén, és Kata is elkezdett főállásban dolgozni, valami megváltozott. Mindketten sokkal fáradtabbak és feszültebbek lettek. Az addig nem ismert veszekedés is felütötte a fejét. A feszültség mostanra alábbhagyott, viszont Kata úgy érzi, eltávolodtak egymástól, és nem csak szexuálisan.

Néhány kérdés, amelyet érdemes átgondolni abban az esetben, ha szexuális gond jelentkezik egy párkapcsolatban:

• Mi pontosan a probléma egyénenként és együtt?

Elengedhetetlen, hogy a két fél ugyanarra gondoljon, amikor szeretné, hogy változás indulhasson el. A nehézségek, hiányok kiegészíthetik és erősíthetik is egymást, például egy erekciós probléma gyakran okozhat a férfiban és akár a nőben is vággyal kapcsolatos nehézségeket. Ergo ha a pár gyakran tapasztal erekciós problémát, akkor az okozhatja azt, hogy kevésbé fogja kívánni a szexet. Női oldalról pedig ilyen lehet a nedvesedés hiánya. Mivel nem elég nedves a nő, a szex fájdalmasabb lehet mindkét félnek, ez szintén elveheti a kedvet a szextől. Persze nemcsak biológiai problémák lehetnek, hanem érzelmiek is. Általában a testi dolgok szorosan kapcsolódnak az érzelmi oldalhoz, ezért érdemes alaposan átgondolni a következő kérdést is.

• Mióta tart a párkapcsolat?

Egyes élethelyzetekben és időszakokban más-más problémák jelenhetnek meg. A párkapcsolati életciklusváltás nézete szerint ahogy halad előre a kapcsolat időben, az alapvetően hozhat magával feszültséget, amelyet természetesnek tekintünk. Ciklusváltásnak tekinthetjük az összeköltözést, az eljegyzést, a házasságot, az első vagy többedik gyermek vállalását. Nem mindegy viszont, hogy a párok ezeket a ciklusváltásokat hogy kezelik, „hogyan jönnek ki belőlük”. Erről bővebben az Egy párkapcsolat időbeli és érzelmi fejlődése című fejezetben olvashatsz.

• Milyen élethelyzetben vagyunk egyénileg és együtt, ami esetleg erősítheti a súrlódásokat?

Például van-e olyan, párkapcsolathoz nem szorosan köthető dolog, ami visszahat a kapcsolatra is? Mondjuk egyéni szinten munkahelyi probléma vagy a származási családunkhoz köthető nehézség, pénzügyi probléma, globális méretű nehézségek stb. Párkapcsolati szinten ilyen lehet szintén a pénzügyi nehézség, a költözés vagy akár egy nyaralás is.

• Milyen érzelmi töltete van a helyzetnek egyéni szinten, és miért?

Például szomorú vagyok amiatt, hogy keveset szeretkezünk; dühít az, hogy úgy érzem, nem kívánsz; elkeseredett vagyok, mivel nincs olyan heves vágyam irántad; stb.

• Milyen kapcsolati helyzetet hoznak létre a fennálló problémák?

Ezek például akadályozhatják az intimitást, valamelyik fél több figyelmet és támogatást kap, esetleg a gyerekek felé irányul a feszültség, a pár egyik vagy mindkét tagja külső kapcsolatok felé tereli a figyelmét.

• Milyen módon befolyásol az életkorunk és az egészségi állapotunk?

Az életkorral járó természetes változások hatnak a szexualitásra is. Emellett egy betegség, a gyógyszerszedés is befolyásolhatja a szexulitásunkat: vágyszintünket, testi reakcióinkat. Gondoljunk csak egy egyszerű megfázásra vagy lázas állapotra.

A könyv további fejezetei segítségül lesznek a kérdések megválaszolásában.

Feltérképeztük, miért nehéz a helyzetük, és azt is átbeszéltük, miben volt más, amikor jól működtek a dolgok közöttük. A közös munka során felvázoltuk, hogyan tudnának visszatérni a megfelelő mintákhoz, és milyen új stratégiákat vethetnek be. Tamás hozzáállása is kellett a változáshoz: pozitívan reagált Kata javaslataira, és együttműködő volt. Ő is szerette volna, ha a házasság előtt újra könnyebben menne minden. A következő szabályokat alkották meg közösen: figyelnek rá, hogy amennyire lehet, ne vigyék haza a munkát; Tamás megígérte, hogy csökkenti a túlóráit; újra el fognak menni közös wellnesshétvégékre; legalább egy hétköznap estére kitalálnak valamilyen kimozdulós programot; a legfontosabb pedig, hogy a hétvégén legalább fél napot egymással töltenek intim, meghitt helyzetben. Utóbbi lehet konkrét szexuális együttlét, valamilyen erotikus film (nem pornó) nézése, masszázs vagy egyszerűen csak egymásra hangolódás összebújva a kanapén.

Kata és Tamás a könyv IV. fejezetében található páros gyakorlatokat is becsületesen végigvitték, még ha néha zavarban voltak is tőle. Kata elmondása szerint a gyakorlatok segítettek nekik az egymásra hangolódásban, a kommunikációjuk a szexről és egyéb tekintetben is fejlődött. A szex kezdett újra örömforrássá válni a szorongás és a nehéz érzések helyett. Mindketten felfedezték, hogy még ha első blikkre úgy érzik is, nincs kedvük, erejük a szexhez, amikor elkezdenek egymásra figyelni és kizárni a hétköznapok stresszét, megszülethet bennük a vágy a másik iránt.

Amikor lezártuk a tanácsadást, még két hónap volt az esküvőjükig. Megbeszéltük, hogy ez egy normatív krízisidőszak a párkapcsolatukban, hozhat feszültséget, ami újra kihathat a szexualitásukra negatív és pozitív irányban egyaránt. Viszont mivel az elmúlt időszakban megtapasztalták, hogy újra kielégítően tud működni a szexualitás és intimitás közöttük, bízhatnak benne, hogy a nagy esemény után is képesek lesznek ezt az állapotot fenntartani, nehézség esetén pedig tenni azért, hogy ismét mindkettejük számára kielégítő módon tudjanak együtt lenni.

Megjegyzés az egyéni és párterápiához: Ha egyértelműen párkapcsolati elakadásról, nehézségről van szó, viszont a párnak csak az egyik tagja jár szakemberhez, az sokféle érzést, helyzetet hozhat létre. Kata és Tamás esetében a folyamat nagyon jól tudott működni, más esetekben viszont negatív érzések is támadhatnak a felekben. Például aki szakemberhez jár, érezheti úgy, hogy csak ő tesz a kapcsolatért, aki nem jár, ő pedig érezhet féltékenységet vagy akár dühöt is, esetleg ellenállást is mutathat a tanácsadással, változással szemben. Ez csupán néhány példa, számtalan helyzet kialakulhat. Ezért is szoktuk pszichológusként azt javasolni, hogy ha a kapcsolatot érintő kérdések a kardinálisak, akkor párterápiára vagy páros szextanácsadára érdemes menniük a feleknek az egyenlőség és az érzések terápián belüli megélése végett. Természetesen előrevivők lehetnek az egyéni alkalmak is. A szakemberek tudnak segíteni abban, hogy mikor milyen terápia lehet az optimális.

A PSZICHÉS ÉS ÉRZELMI VONZALOM KIALAKULÁSA ÉS FENNTARTÁSA

Theodore M. Newcomb egyszerű, de nagyszerű gondolata szerint a szimmetriaelv{1} az egyik meghatározója annak, hogy két emberből pár lesz. A folytonos kommunikáció és azon belül a hasonlóság a legjelentősebb abban, hogy egy kapcsolat kialakul és fennmarad. Miután beszélgetni kezd két ember, nagyobb eséllyel lesz második randi vagy további találkozó akkor, ha kiderül, hogy hasonló az érdeklődési körük, és javarészt egyetértenek a dolgokban. Ebben a folyamatban kölcsönösen megerősítik egymást közös témáik fontosságáról, esetleg hozzátesznek egymás tudásához, később pedig szívesen fognak újra beszélgetni hasonló vagy más témákról. Szemben az erősen ellentétes érdeklődési körrel és véleményekkel – kevésbé keressük ugyanis azok társaságát, akikkel nem jár egy rugóra az agyunk. Régi, de még mindig helytálló megfigyelés Newcombé, bár az ő idejében nem volt annyi kommunikációs eszköz, mint manapság. Elmélete a konkrét személyközi kapcsolatokra, vagyis a két ember közötti beszélgetésre vonatkozik.

1. ÁBRA A VONZALOM KIALAKULÁSA
Newcomb, T. M. (1977): A kommunikatív aktus. In: Kommunikáció I–II. Válogatott tanulmányok. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, 51–65.

Ez a pozitív, megerősítő körfolyamat meggyőz minket arról, hogy a másik fél megfelelő számunkra, kiegészít minket, és ő is elfogadja a mi gondolatainkat. Jelen sémát nemcsak a szerelmi folyamatoknál, de a barátaink megválasztásánál is alkalmazzuk észrevétlenül. Gondoljunk csak bele: általában jobban érezzük magunkat olyan emberek társaságában, akiknek a véleménye hasonló, mint a miénk.

Ez alapján beigazolódik „a hasonló a hasonlót vonzza” elv, vagyis hogy ideálisabb kapcsolatuk lehet azoknak, akiknek hasonló az érdeklődési körük, személyiségük. Gyakran felmerül azonban az ellenvélemény is: az ellentétek vonzzák egymást, vagyis minél különbözőbbek vagyunk, annál izgalmasabb lehet egy kapcsolat. Például lehet, hogy a pár egyik tagja sokat szeret bulizni, a másikuk inkább otthonülő. Bagoly vagy pacsirta típusú a két tag: a bagoly későn fekszik le aludni, és későn kel fel, a pacsirta pedig korán fekvő és korán kelő. Eltérés lehet a hobbikban és a családi háttérben is. Érdemes átgondolni, hogy a különbségek összecsiszolnak vagy épp távolítanak minket. Felizgat, motivál, hogy a másik másmilyen, mint én, vagy épp idegesít és frusztrál? Én úgy gondolom, hogy mindkét elvben lehet igazság. A kérdés az, hogy boldogok és kiegyensúlyozottak vagyunk-e a párkapcsolatban. Ki tudjuk-e alakítani azt a szokásrendszert, amely a pár mindkét tagjának őszintén megfelel, és nem olyan mögöttes mozgatórugók irányítanak, mint „megmenteni” a másikat; átformálni a másikat saját képünkre vagy olyanra, amiről feltételezzük, hogy szerintünk jó; a saját meg nem élt vágyainkat a másik élete által szeretnénk megtapasztalni; megtenni mindent a másiknak, nehogy elhagyjon. Ha például egy bagoly és pacsirta tagú párosra gondolunk, meghatározható egy olyan ritmus a felkelésben és lefekvésben, amellyel mindkét fél elégedett. A hétköznapokat általában meghatározza a munkaidő, de mondjuk hétvégén az egyik reggel a bagoly aludhat, ameddig szeretne, a pacsirta pedig elfoglalja magát addig, a hétvége másik napján viszont együtt ébredhetnek, hogy közösen teljen el a nap. Úgy gondolom, hogy minden személyiségbeli különbségnél csak az segíthet hosszú távon együtt maradni, ha hagyjuk a másiknak megélni a vágyait, és minket is hagynak élni, nem nyomjuk el magunkban a vágyainkat teljes mértékben a másik kedvéért, és nem várjuk el a másiktól, hogy lemondjon számára nélkülözhetetlen dolgokról.

Julie és John Gottman amerikai pszichológus-házaspár szerint pont hogy ideális, ha különbözők a párok tagjai, mert ez előnyt is jelenthet a párkapcsolati szikra fenntartásában. Szerintük nem is igazán azokat keressük, akik pont olyanok, mint mi, hanem a tőlünk eltérő egyéniségeket, ők az igazán izgalmasak számunkra. Gottmannék szerint a gond akkor alakul ki, ha megpróbáljuk a másikat a saját képünkre formálni ahelyett, hogy megélnénk a különbözőségünkben rejlő lehetőségeket, és elfogadnánk őket.{2}

Megjegyezném, hogy nagy átlagban a nagyon különböző személyiségű vagy nézetű emberek kisebb eséllyel tudnak hosszú távon jól működő párkapcsolatban együtt maradni, mivel az eltérő vélemények feszültséghez, konfliktushoz vezethetnek. Itt most nem arra gondolok, hogy valaki mozis, a másik fél meg inkább színházas, vagy hogy az egyikük a tésztás, a másikuk meg a húsos ételeket szereti. Sokkal inkább gondolok például eltérő politikai nézetekre, a gyermekvállalás, gyermeknevelés körüli kérdésekben való egyet nem értésre, eltérő vallási háttérre.

Rengeteg tényezője és együttállása lehet annak, hogy valakik összeillenek-e, és hogy jó párost tudnak-e alkotni. Viszont ha sok nagy fajsúlyú dologban tér el a véleményük, életszemléletük, akkor érdemes lehet elgondolkodni azon, hogy egymás mellett van-e a helyük. Ha úgy döntenek, hogy igen, akkor viszont fontos, hogy a két szélsőséges nézet közelíteni tudjon egymáshoz. Ez persze energiába és időbe telhet. Emellett szükséges, hogy a felek nyitottak legyenek egymás felé. Létrejöhetnek kompromisszumos megoldások, amelyek nagyjából megfelelhetnek a tagoknak. Ilyenkor általában az egyik enged a másiknak: „Na jó, legyen úgy, ahogy te akarod! Örülök annak, hogy te örülsz.” Kiemelnék egy másik járható utat: a megoldásfókuszú hozzáállást. Gyakran ragaszkodik két ellentétes nézetű ember a saját igazához, és csak azért sem változtat rajta, nem enged a másiknak. A megoldásfókuszú szemlélet viszont pont azt a lehetőséget javasolja, hogy mindkét fél engedje el a saját igazát, és próbáljanak meg létrehozni egy közös új megoldást. Például ha egy pár mindenképp együtt akar edzésre járni, de egyikük kardióra, a másikójuk jógára, akkor választhatják közös megoldásként a táncot. Kompromisszumos megoldásként pedig lehet az, hogy egy hónapig az egyik által választott edzésre járnak, a másik hónapban pedig a másikéra. A szexualitást érintő helyzetekben is érdemes, hogy dűlőre jussanak a párok a preferenciákat illetően, hiszen ahogy írtam, ha hosszú távon nem születik megoldás egy konfliktusos helyzetre, az távolíthatja a pár tagjait egymástól, ami pedig még több feszültséghez vezethet.

Amikor két ember egy egészet alkot, létrejön egy új, együttes rendszer. A rendszerek mindig az egyensúlyi állapotra törekednek. Ez az egyensúly létrejöhet eltolódott kapcsolati rendszerek által is. Az egyik leggyakoribb példa erre, amikor az egyik „mindig csak kap”, a másik pedig „mindig csak ad”. (Direkt szélsőségeket használok: ha egy mondatban benne van a mindig, az valószínűleg kognitív torzítás, vagyis túláltalánosított megállapítás, nem lehet ugyanis, hogy valaki mindig csak ad, a másik pedig mindig csak kap, valószínűleg egy-két szituációban fordítva van a helyzet.) Az egyensúly úgy áll be, hogy egyikük, az úgymond adó „felül van”, a kapó pedig „alul”. Ez az eltolódott egyensúlyi helyzet fenn tud maradni akár hosszú távon is, amennyiben a felek így jól érzik magukat, nincs teendő. Viszont ha az eltolódás az egyik vagy mindkét félben tudatos vagy tudattalan sérelmeket hoz létre, amilyen a harag, a bűntudat, a szégyen, a megfelelési kényszer, a szorongás, akkor mindenképp változásra, változtatásra van szükség az egyensúlyi helyzet optimalizálására. Persze lehetnek időszakosan eltolódott egyensúlyi helyzetek, amelyek természetesek, például ha pár egyik tagjának több a munkája, addig a másik viszi a háztartást. Ám az egyensúlyi helyzet idővel visszatolódik, és aki egy darabig többet kapott, az egy darabig többet ad. Az adó-kapó párost kicserélhetjük más eltolódott kapcsolati helyzetben lévő párokra is: egyikük viszi a háztartást, a másikuk nem csinál semmit; a pár egyik tagjának van gyereke, a másiknak nincs; a pár egyik tagja dolgozik, a másik munkanélküli; az egyik fél mozgáskorlátozott, a másiknak nincs fizikai korlátozottsága; egyikük többet szeretne szexelni, mint a másik; stb. Láthatjuk, hogy némelyik helyzetet az élet alakította, némelyiket pedig az emberi döntések, ezeket persze nehéz egyértelműen szétválasztani, és nem is feltétlenül szükséges külön kezelni őket. Ami közös bennük, hogy mind olyan helyzetek, amelyek pluszenergiát igényelnek abból a szempontból, hogy milyen típusú egyensúlyi rendszerállapot fog létrejönni. Van, hogy ezekre tudatosan figyelnek a felek, például megbeszélik a fennálló helyzetet, szabályokat alakítanak ki, megosztják érzéseiket, ami által jobban összecsiszolódnak. Előfordulhat viszont, hogy ezek a folyamatok tudattalanul zajlanak le. Ha azonban nem áll be egy egyensúlyi állapot, az feszültséghez és távolodáshoz fog vezetni.

A kérdés szinte mindig az, hogy valóban jól érzik-e magukat a felek a párkapcsolati „mérleget” tekintve. Hiszen lehet, hogy valaki egyes területeken jóval többet ad, és ez mindkét fél részéről rendben van. Lehet, hogy a másik egy másik területen pótolja ezt.

ONLINE ISMERKEDÉS

Newcomb szimmetriaelvét átültethetjük a telefonos vagy az online világba is. Szinte mindegy, hogy szóban vagy írásban kommunikálunk valakivel, a kölcsönös szimpátia vagy kialakul, vagy nem. Persze számít, hogy melyik csatornát hogy kezeljük. A klienseimtől és barátaimtól sokszor hallom azt a visszajelzést, hogy nagyban eltér randipartnereik kommunikációja a neten és élőben. „Cseten olyan jó volt vele beszélgetni, de élőben meg sem tudott szólalni.” Vagy épp fordítva: „Élőben annyira jól el tudunk beszélgetni, de sosem ír.” Itt azért meg kell jegyezni, hogy valószínűleg a klienseim és barátaim kommunikációja is eltér a két helyzetben, hiszen nem tudunk ugyanúgy kommunikálni online, mint élőben, fizikai képtelenség.

Nézzük meg röviden, hogyan is zajlik elméletben egy beszélgetés.{3}, {4}, {5} Az adó, aki beszél, a saját kódjaival, vagyis nyelvezetével mondja el, amit szeretne a másiknak, vagyis a vevőnek. Kialakul egy üzenet, amelyet a vevő dekódol, vagyis lefordítja a saját nyelvére a hallottakat vagy látottakat. A csatorna az eddigiek alapján lehet élő beszélgetés, írásos, online vagy telefonos beszélgetés is. A zaj minden olyan külső tényező, amely befolyással van az üzenet küldésére és fogadására is. Ilyen lehet a valódi zaj egy forgalmas utcán, a térerő, az internet hiánya a telefonos, online beszélgetésnél vagy az is, ha valamelyik fél fáradt, így kevésbé van jelen a beszélgetésben. A vevő – jó esetben – a dekódolást követően visszacsatolást ad az adónak, vagyis válaszol az elhangzottakra.

2. ÁBRA AZ EMODZSIK JELENTÉSÉNEK FONTOSSÁGA

A dekódolásban, vagyis a megértésben a nonverbális jelzéseknek{6} (testbeszéd, mimika) 55 százalékos szerepük van, 35 százalékban a vokális jelzések (hangszín, hanglejtés, beszéd gyorsasága), és csak 7 százalékban számít, hogy valaki milyen szavakat mond ki.{7} Tehát jóval fontosabb az, hogy hogyan mondunk valamit, mint az, hogy mit mondunk. Ez alapján érezhetjük a hasadékot az élő és az írásos kommunikáció között. Cseten is sokszor nagyobb jelentőségük van az emodzsiknak, mint annak, hogy mit is írtunk.

A telefonos vagy videós beszélgetés szintén egy külön terület, hiszen ott halljuk a másik hangszínét, hanglejtését, valamennyire láthatjuk is, mégis hiányzik a teljes testbeszéd, az illatok és a jelenlét fizikai energiája a beszélgetésből, ami gyakran félreértésekhez, torzításokhoz vezethet. Persze személyes kommunikációban is gyakran félrecsúszhat a megértés, amiből heves viták alakulhatnak ki. A nonverbalitás mellett kiemelném a szavak jelentésének összetettségét is. Ha azt mondom több embernek, hogy képzeljen el egy házat, fát, napot, kutyát, akkor nagy valószínűséggel mindenki mást fog elképzelni, nem lesz két egyforma fa vagy kutya. Ezek egyszerűbb, konkrétabb dolgok, de már itt is megjelenik, hogy ugyanazon szavak jelenthetnek teljesen mást két embernek. Mi a helyzet akkor a szerelem, szexualitás, barátság, házasság szavakkal? Az elvontabb, összetettebb fogalmak, érzések esetében érdemes először magunkban tisztáznunk, hogy mit is jelentenek számunkra ezek a dolgok, hogy aztán a társunkkal is meg tudjuk osztani, valamint tőle is tudjunk érdeklődni, hogy számára mi mit jelent. Pszichológusként mindig törekszem arra, hogy minél inkább megértsem a klienseim szavai mögötti tartalmat, jelentést. Erre külön figyelmet és energiát szükséges szánni.

Érdekes tapasztalat számomra és klienseim számára is, amikor egy online induló tanácsadás során először találkozunk személyesen. Legutóbbi élményem alkalmával egy fiatal fiúval találkoztunk személyesen két online alkalom után. Engem az lepett meg, hogy jóval magasabb, mint ahogyan a felsőteste és a testtartása alapján megítéltem, ő pedig azt mondta el, hogy online kicsit szigorúbbnak tűntem, mint élőben. Apró, mégis jelentős tapasztalatok ezek, hiszen, ahogy mondtam, az összképbe, összbenyomásba minden beletartozik. Az online tanácsadások száma ugrásszerűen megnőtt a covidjárvány idején, de már előtte is emelkedést mutatott, hiszen például a külföldön élőknek és a mozgáskorlátozottaknak hatalmas lehetőség, ha a virtuális térben tudnak terápiára járni. A vidéken élőknek szintén előnyös lehet az online mód, ha a lakóhelyük környékén nincs vagy kevés a pszichológus. Véleményem szerint ha valaki meg tudja oldani a személyes jelenlétet, akkor mindenképp azt válassza, de egyébként az online tanácsadás is hatékony tud lenni.

3. ÁBRA A KOMMUNIKÁCIÓ FOLYAMATA
Shannon C. E. (1948): A Mathematical Theory of Communication. The Bell System Technical Journal, 27 (3): 381.

Ideális esetben vevőként figyelünk a másikra, amikor beszél hozzánk, nyitottak vagyunk arra, amit mondani szeretne nekünk, adóként pedig úgy figyelünk a másikra, hogy a számára legérthetőbb módon fogalmazzuk meg a mondanivalónkat. Ehhez persze nem árt tudni, hogy mi is zajlik bennünk pontosan. Mindenkinek van egy alapbeállítódása: szókincse, beszédstílusa, hangszíne. Ezeket a helyzetekhez képest tudjuk és szoktuk is formálni – nem mindegy például, hogy a kilencvenéves vidéki nagymamával beszélgetünk, tudományos előadást tartunk vagy épp egy első randin ülünk. Természetes és általában automatikus módon idomulunk ezekhez a helyzetekhez fejben és testben.

A virtuális tér egyszerre elősegíti a kapcsolattartást, és el is távolít egymástól. Hiszen a fentebb leírtak alapján látjuk, hogy nem tud valódi kapcsolódásélményt adni – mindazzal együtt, hogy jobb, mint a semmi. Valahogy így van ez a randiappokkal is: egyrészt szuper, hogy létrejöttek ilyen felületek, ahol a szexre vagy párkapcsolatra vágyó emberek könnyebben tudnak ismerkedni, másrészt viszont gyakran hallom, hogy egyáltalán nem egyszerűbb az online ismerkedés a valóságos helyzetekhez képest. A leggyakoribb ellenérzést a „túl nagy választék” szokta kiváltani. Azáltal, hogy az emberek azt látják, rengeteg lehetőségük van, elvesznek a választásban, és az elköteleződés is várathat magára. Ezzel együtt azt érzik, hogy őket is rengeteg ember közül választhatja ki valaki. Általában az alábbi helyzetek állnak fenn. Mivel túl sok a lehetőség, senki mellett nem köteleződik el az egyén, maximum a csetig jut el, találkozó nem vagy ritkán alakul ki. A másik helyzet, hogy valaki rengeteg emberrel megismerkedik, néhány randiig el is jut ugyanazzal az emberrel, de a nyomasztó érzés miatt, hogy „lehet, találnék még jobbat is”, nem állapodik meg senki mellett. Persze lehet az is, hogy valaki csak szimplán peches, és nem találja egyelőre a megfelelő párt, esetleg túl válogatós, és olyan magasra teszi a lécet, amit élő ember nem képes megugorni. És persze az is lehet, hogy valaki csak a flört és a kalandok kedvéért regisztrál, nem keres igazán párt magának.

Életem és praxisom során is találkoztam már olyannal, aki az első randin megtalálta a párját, valakinek ehhez három randi kellett, másnak pedig még a huszadik találkozó sem hozott sikeres pártalálást. Éppen ezért igyekszem eloszlatni a klienseimben a kételyeket és előfeltételezéseket, hiszen sosem tudhatjuk, ki mikor és hogyan találja meg a megfelelő társat.

Pár vagy szexpartner keresése esetén fontos, hogy megtaláljuk és kitapasztaljuk a számunkra megfelelő ismerkedési közeget. Ez lehet a tágabb baráti társaság, iskolai környezet, akár még a munkahely is, vagy valamilyen csoportos találkozó: tánc, kézműves-foglalkozás, sport, szóval igazából bármi. Emellett teljesen rendben van az online ismerkedés, de az is, ha valaki ódzkodik tőle. Segíthet, ha kipróbálunk minél több lehetőséget. Érdemes kitágítani a perspektívánkat és megtalálni a számunkra legkomfortosabb közeget, ahol ki tudjuk bontakoztatni erősségeinket és a „legjobb verziónkban” tudunk párt találni.

{1} Newcomb, T. M. (1977): A kommunikatív aktus. In: Kommunikáció I–II. Válogatott tanulmányok. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, 51–65.

{2} Gottman J. M., Schwartz Gottman J., Abrams D., Carlton Abrams R. (2020): 8 randi – Beszélgetések az életre szóló párkapcsolatért. Kulcslyuk Kiadó

{3} David K. (1960): The fidelity of communication. The Process of Communication: An Introduction to Theory and Practice. Holt, Rinehart and Winston. 40–72.

{4} Shannon C. E. (1948): A Mathematical Theory of Communication. The Bell System Technical Journal, 27 (3): 381.

{5} Shannon C. E., Weaver W. (1998): The Mathematical Theory of Communication. University of Illinois Press

{6} Mehrabian A., Ferris S. R. (1967): Inference of Attitudes from Nonverbal Communication in Two Channels. Journal of Consulting Psychology, 31 (3): 248–252.

{7} Mehrabian A., Wiener M. (1967): Decoding of Inconsistent Communications. Journal of Personality and Social Psychology, 6 (1): 109–114.