részlet

© 2023 Frei Tamás
© 2023 Libri Könyvkiadó, Budapest

Borítóterv © Müller Péter
Borítókép © freepik.com

ISBN 978 963 604 372 8

Felelős kiadó Gyuricza Eszter
Felelős szerkesztő Kiss Béla
A szöveget gondozta Horváth Anita
Műszaki szerkesztő Széplaki Gyöngyi

Elektronikus változat:
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu
Készítette Ambrose Montanus

„Ukrajna nélkül Oroszország megszűnne a Távol-Keletről Európába átnyúló, hatalmas birodalom lenni. Egyszerűen csak egy nagy ázsiai ország lenne.”

Zbigniew Brzezinski lengyel származású amerikai politológus, politikus, geostratéga. 1977–1981 között az Egyesült Államok nemzetbiztonsági főtanácsadója

A szerző megjegyzése

Ez a kitalált történet a közeljövőben játszódik, júniusban. Hogy miért épp abban a hónapban, az csak a regény végén derül majd ki. Bár a szereplők közül néhányan létező személyek, mégis kiszámíthatatlan, hogy ha a valóságban is valami hasonló történne, mint amiről ez a regény szól, akkor ezek az igazi szereplők, politikusok, katonák, közéleti személyiségek, hivatalnokok és hírességek mit gondolnának, tennének és mondanának. Már csak ezért is, ebben a jövőbe képzelt regényben minden esemény, gondolat és elhangzó mondat: fikció. Mint ahogy az is kitaláció, csupáncsak az írói képzelet szüleménye, hogy a valós szereplőket eddigi életük során mi mozgatta és befolyásolta. Annak ellenére így van ez, hogy a regény legismertebb szereplői az elmúlt években, beleértve az ukrán háború kezdete óta eltelt időszakot is, számtalan interjút adtak, beszélgetéseikről hangfelvételek, jegyzőkönyvek, esetleg azóta már publikus titkosszolgálati jelentések készültek.

Ennek ellenére, még ha a regénybeli tetteikben ezeknek a kulisszák mögé engedett pillantásoknak a lenyomata húzódik is meg, mégsem biztos semmi, hiszen ki tudja, hogy ezek a szereplők a nyilvános beszédeikben és szerepléseikben mennyire tárták fel a valós szándékaikat. Mert soha nem zárható ki, hogy amikor valaki az életével, a döntéseivel és a lépéseivel kapcsolatban nyilatkozik, akkor szántszándékkal torzít és elhallgatja az igazságot, sőt tudatosan nem mond igazat.

Ebből következően, ha később a valóságban is valami hasonló történne, mint ami ebben a regényben, az tényleg csak a véletlen műve lenne…

I.
A PlainSploit-akció

„Ha Putyinnal harcolsz, akkor egyből durván
be kell húznod neki, és te üss először. Ne óvatoskodva kezdj, egyre nagyobb pofonokat adva, hanem váratlanul húzz be neki egy akkora gyomrost,
amitől egyből padlóra kerül.”

Andrej Kozirjev, a hidegháború utáni első orosz külügyminiszter 1990–1996 között

Nyugat-Oroszország, Szmolenszk légterében

Valamikor júniusban

Az ég az alkonyat szürkeségéből gyászos sötétségbe borult. A távoli horizonton, Oroszország felett, áthatolhatatlannak tűnő viharfelhők gyülekeztek. Rájuk pillantva úgy tűnt, mintha a sors az elkövetkező napok drámai előzetesét vetítené az ég mozivásznára.

Koromfekete felhők masíroztak a hatalmas, végtelenbe nyúló birodalom szemhatárán. Mintha megállíthatatlan, gomolygó hadseregek lennének, úgy sorakoztak fel széles, fegyelmezett rendben. Aztán az égi csatamező kitágult, és a sötétség hirtelen, hömpölyögve lefelé zúdult. Percek alatt elnyelte a tájat. Szinte kiradírozta. A roham helyén ijesztő, vak feketeség támadt. A felhők végül több rétegben egymásra borultak, és villámlani kezdett. Könyörtelen erők rettentő randevúja zajlott.

Megvillantották a fegyverzetüket…

A Berlinből Moszkva felé tartó teherszállító gép ezekben a percekben hagyta el Fehéroroszországot, és lépett be az orosz légtérbe. A hátsó szárnyán, a Lufthansa narancssárga logóján még épp megcsillantak a lenyugvó nap utolsó sugarai.

A gép előtt viszont a rá váró tragikus sors baljós előjeleit lehetett látni. A Boeing pilótafülkéjének kettéosztott, hideg fémablakai zord keretbe foglalták, ahogy a horizonton az Oroszország felett gomolygó felhők sötét csatája zajlik. Az ég mozigépésze elfeketedő, veszélyt ígérő filmkockákat vetített a pilóták elé. A nyitó képsorát egy olyan filmnek, ami alig harminc perc múlva rombolásba fordul át, és szétzúzza a pilótafülke unalmas csendjét, aztán megpecsételi az orosz elnök, Vlagyimir Putyin háborús mindennapjainak egyik szokás szerint fáradt, szinte zsibbadt estéjét…

Miközben az ég már dörgéssel, villámokkal és esőzuhataggal támadt az innen négyszáz kilométerre fekvő Moszkvára, addig itt, a Boeing pilótafülkéjében, észrevétlenül és lassan, egy szoftvervírus kezdett keringeni a gép fedélzeti számítógépének rendszerében. Nem sokkal azután ugyanis, hogy a gép belépett Oroszország légterébe, ellenséges rádióhullám hatolt a Boeing irányítórendszerébe, és aktiválta a PlainSploit nevű applikációt.

Az aktiváláshoz mindössze egyetlen rövid szignálakkordra, a Tasóra volt szükség, amely egy közeli orosz nagyváros, Szmolenszk külkerületében parkoló tízéves Volkswagenből érkezett.

A pilóták nem vettek észre semmit. De hát hogyan is vettek volna? Soha nem hallottak még a PlainSploitról, de ha hallottak volna, akkor sem tehettek volna ellene semmit. A szoftver és a hozzá tartozó hardver az amerikai titkosszolgálat bizalmas fejlesztése volt, amiről még a CIA munkatársai közül is csak kevesen tudtak. Arról pedig, hogy működik, alig egytucatnyian.

2017-ben a washingtoni kormányzat hivatalosan felfüggesztette a PlainSploit-programot, mert a Nemzetbiztonsági Ügynökség túl veszélyesnek találta. A CIA akkori igazgatója viszont túl értékesnek, úgyhogy titokban mégis életben tartotta.

Most pedig – elnöki engedéllyel – az amerikaiak be is vetették…

A PlainSploit története egészen a New York-i ikertornyok elleni terrortámadásig nyúlik vissza. A merénylet után nem sokkal George W. Bush, az akkori amerikai elnök azzal bízta meg a CIA vezetőit, hogy hozzanak létre olyan repülőgépekbe építhető eszközöket, amelyek segítségével a katonai elhárítás a földről, akár egyetlen civilnek álcázott teherautó ponyvával fedett rakteréből is át tudja venni az irányítást a terroristák által eltérített gépek felett.

A cél az volt, hogy ne ismétlődhessen meg a 2001-ben elkövetett New York-i terrormerénylet, hogy soha többé ne lehessen öngyilkos módon épületekbe vezetni repülőgépeket.

Tizenhat évig tartott a munka, míg végül 2017-ben az amerikai haditengerészet sikeresen tesztelte a PlainSploitot. Akkoriban Donald Trump volt az elnök. A nemzetbiztonsági kabinet tagjai azonban megijedtek attól a lehetőségtől, hogy terroristák hatolhatnak a repülőgépekbe kötelezően beépített eszközök szoftverjeibe. Hiszen akkor úgy tudnának merényleteket elkövetni, hogy fel sem kellene szállniuk a gépekre. Egyszerűen csak feltörnék a repülő navigációs rendszerét, és úgy térítenének el, hogy nem is ülnek rajta.

Vagyis rosszabb lenne a helyzet, mint korábban.

Úgyhogy Washingtonban egyik napról a másikra jegelték a PlainSploitot.

Legalábbis mindenki ezt hitte.

Mert a Moszkva felé tartó Boeing teherszállítót most mégis a PlainSploittal fogják eltéríteni. De nem terroristák, hanem maguk az amerikaiak. A PlainSploitot szándékosan – és persze titokban – telepítették a német repülőgépbe, hogy észrevétlenül át tudják venni felette az irányítást. Valójában már épp ezt tették, hiszen néhány perce, a Taso szignál behatolása óta a PlainSploit folyamatosan fertőzte a gép fedélzeti komputerét.

Négyszáz kilométerrel távolabb, Vlagyimir Putyin a Kreml Szenátus-palotájának északi szárnyában, a belső udvarra néző körkupolás irodájában ült, és egy vörös bársonymappát tartott a kezében. A hetvenes éveiben járó orosz elnök szeme a fáradtságtól inkább szürkének tűnt, mint halványzöldnek, pedig ő mindig is annak szerette volna látni. Erős, hódító szláv tekintet – írta róla az amerikai sajtó, és ő ezt bóknak vette.

Putyin homlokán az elmúlt hónapokban két új ránc jelent meg, így most már összesen hét futott végig rajta. A Kreml falai mögött zajló intrikákon vitatkozó nyugati szakértők hosszú perceken át tudtak okoskodni az ilyesmiről az amerikai hírműsorokban, miközben Putyin kinagyított arcképét és a homlokáról készült fotókat nézegették. A szemöldöke közben szinte eltűnt, megritkult, csak néhány megőszült szőrszál maradványa látszott a hónapról hónapra egyre jobban beeső, szinte beteges szemgödör fölött.

Ma este azonban meg sem próbált úgy tenni, mint akin nem látszik meg a kimerültség. Hetek óta megint keveset aludt. Pár napja ismét altatót szedett, mégsem tudott kikapcsolni. Egyszerűen képtelen volt pihenni. A bőre, még most, nyáron is falfehér volt, mert elbújva, testőrökkel körülvéve élt a Kremlben. Napot alig látott.

Putyin a Covid-járvány kezdete, tehát 2020 óta alig mozdult ki Moszkvából. Repülőre szinte sosem ült, legfeljebb vonattal közlekedett. Lényegében már évek óta az idő nagy részét a Kreml elzártságában töltötte. A Moszkva melletti, novo-ogarjovói rezidenciájába sem ment már ki régóta, mert nem volt biztonságos, pedig amúgy szerette az egykori Romanov nagyherceg, Szergej Alekszandrovics vadászpalotáját. De az ukrán szabadságharcosok folyamatosan támadták az épületet. Legelőször 2023 májusában drónokkal, azóta pedig még négyszer.

A moszkvai légvédelem minden alkalommal lelőtte a drónokat, úgyhogy Putyin valójában nem ettől félt, hanem az odautazás volt veszélyes és megterhelő. Autóval fárasztotta, mert az út, még ha a forgalmat le is zárták előtte, több mint háromnegyed óráig tartott. Oda-vissza másfél óra a páncéllimuzinjában. Helikopterre viszont nem mert ülni, amióta ukrán gerillák szivárogtak be Moszkvába, és vállról indítható rakétákkal lőtték ki az oligarchák helikoptereit, vagy mesterlövészpuskákkal vették őket célba. Az elmúlt hónapban két ilyen merényletsorozat is történt, összesen tíz orosz milliárdossal végeztek az ukránok. Sőt, néhány hete már utasokkal teli villamosokba is belelőttek, hogy bosszút álljanak az ukrán civil lakosság elleni támadásokért.

A helyzet 2023 júniusában durvult végleg el, amikor a megszállt ukrán területeken az orosz hadsereg felrobbantotta a Dnyeper gátját, hogy az árvízzel elárasztott területeken, a menekülők közé szivárogva, orosz szabotőrök jussanak át az ukrán oldalra. Azóta az oroszok már nemcsak a nagyvárosok elleni rakétatámadásokkal, hanem bombamerényletekkel is terrorizálták az ukránokat, elsősorban Kijevben. Az ukránok erre válaszul kezdtek gyilkos akciókba Moszkvában. A háború így vált végképp bosszúszomjas öldökléssé – a civil területeken is.

Az orosz főváros külső kerületeit már rendszeresen érték dróntámadások: pilóta nélküli robbanószerkezetek csapódtak lakóépületekbe, panelházakba. Bár a kijevi kormány hivatalosan tagadta, hogy bármi köze lenne ezekhez az akciókhoz, a világ és Putyin biztos volt ebben. Mint ahogy ahhoz sem fért kétség – legalábbis Putyin szerint –, hogy a legnagyobb orosz vízerőmű, a Szajano-Susenszkoje két héttel ezelőtti tönkretétele, a szibériai Jenyiszej folyónál épített több mint ezer méter széles duzzasztógát felrobbantása is ukrán szabotázsakció lehetett. Bosszú a Dnyeper-gát átszakításáért. De az ukrán különleges alakulatok ujjlenyomatát érezte az Ermitázs elleni múlt heti merényleten is. A szentpétervári múzeumban fél óra alatt leégett a nagy orosz honvédő háború hőseinek az arcképcsarnoka. Bosszú, amiért az oroszok a megszállt Kelet-Ukrajnában kifosztották a múzeumokat, és felbecsülhetetlen értékű műkincseket hurcoltak el.

Nyolcszáz kilométer, ennyi volt a PlainSploit hatótávolsága. Ilyen messziről lehetett rákapcsolódni, és rajta keresztül a földről irányítani egy repülőgépet. Az amerikai hadsereg katonái, az iraki háború dróntámadásain edződött távpilóták ötfős egysége a Lufthansa-gép útvonalához legközelebbi NATO-tagállamban, Lettországban, egy harmincezres kisvárosban, Rēzeknében várakozott. Körülbelül háromszázötven kilométerre az oroszországi Szmolenszk fölött épp most átrepülő géptől és hatszáznegyven kilométerre Moszkvától, a célponttól.

Vagyis a legmegfelelőbb helyen, hiszen a PlainSploit nyolcszáz kilométeres hatótávolságába mindkettő bőven belefért.

Az amerikai „pilóták” a rēzeknei lovas zászlóalj laktanyájának udvarán, egy felirat és rendszámtábla nélküli, sötétzöldre festett kamionban ültek. Radarképernyőkön figyelték a Lufthansa-gép útját, repülési koordinátáit, és pontosan látták, ahogy a Taso szignál megérkezése óta a vírus percről percre fokozatosan, pestis módjára felfalja a fedélzeti számítógép programját.

Mindjárt az övék lesz a gép, mindjárt kiveszik az irányítást Oleg Bugajev kezéből…

A német Lufthansa-gép kapitánya ugyanis orosz volt. A harminckét éves Oleg a vírustámadásról mit sem tudva, magabiztosan ült a Moszkva felé tartó Boeing kormányrúdjánál. A szőke, kék szemű, kócos fiatalember az újságok címlapjára illő, jóvágású szláv vonásokkal rendelkező férfi volt. Színészként akár orosz világháborús filmek főhőse is lehetett volna, de ő csak az ukrán háború kezdetén lett híres rövid ideig, akkor viszont még a világsajtó is felkapta a nevét. Az Aeroflot légitársaság utolsó Bécs–Moszkva járatát vezette anno, 2022 februárjában, egy nappal azelőtt, hogy a nyugati országok hirtelen kitiltották a légterükből az orosz gépeket. Nem sokkal azután, hogy Vlagyimir Putyin parancsára az orosz hadsereg lerohanta Ukrajnát.

Oleg akkor, a bécsi felszállás előtt pár perccel egy ukránellenes karikatúrát osztott meg az akkor még működő Facebook-oldalán. A rajz egy nadrágját letoló ukrán katonát ábrázolt, aki fejvesztve menekül az orosz tankok elől. A karikatúrán az ukrán férfi fenekére horogkeresztet tetováltak. De még ez sem volt elég, a vicces kedvű karikaturista egy orosz zászlót is feldugott a menekülő ukrán hátsó fertályába.

Haha… a betoji szaros kis ukrán náci – Bugajev ezt írta a Facebookon a karikatúra mellé, majd a Moszkvába tartó úton az Aeroflot-gép közönségét is hasonlóan primitív megjegyzésekkel szórakoztatta.

Ilyen egy agymosott orosz ember – írták róla másnap a nyugati lapok –, a putyini propaganda végterméke. De Oleg otthon, Moszkvában ennek ellenére – vagy hát épp ezért – pár napig médiahős lett, mert ugye jól megmondta azoknak a kis töpörödött gyáva náci ukránoknak. Így aztán aligha véletlen, hogy a Kreml sajtósainak most eszükbe jutott a szőke fiatalember. Ráadásul még jóképű is volt. Vezesse hát ő ezt a Lufthansa-gépet, hiszen német állampolgár úgysem kormányozhatja Oroszország légterében. Az túl veszélyes lett volna. A KGB belbiztonsági utódszervezete, az FSZB ragaszkodott ehhez.

Oleg az elmúlt években sok tízmillió oroszhoz hasonlóan türelmesen viselte, ahogy az életkörülményei egyre romlanak az Oroszország elleni gazdasági szankciók és az új háborús gazdasági rend miatt. Soha nem panaszkodott, sőt! Büszke volt arra, hogy Oroszország nem hagyja magát, hogy ellenáll.

Rajta tartotta ugyan a kezét a kormányrúdon, de egyelőre hagyta, hogy a gépet a robotpilóta irányítsa. Tudta jól, hogy a frizurája nem épp az alkalomhoz illő. Az orosz kormánysajtó fotósai ugyanis biztosan megörökítik majd a pillanatot, amikor kilép a gépből, hiszen az ukrán háború kezdete óta most először érkezik Oroszországba amerikai repülőalkatrész-szállítmány, és ezt ő hozza, mert hát ő a pilóta. De a felesége, Tatjana spórolni akart a fodrászon, ezért inkább ő vágta le Oleg haját. Nem baj, hadd lássa a világ, hogy az oroszok ilyenek. Spórolnak, kibírják, vállalják. Ezen aztán tényleg nem fog múlni Ukrajna nácitlanítása és az oroszellenes nyugati terjeszkedés megállítása. Mármint az ő frizuráján!

Oleg úgy tudta – és a világ is ezt gondolta –, hogy a Lufthansa-gép rakterébe olyan Boeing-alkatrészeket pakoltak, amelyek már régóta nagyon hiányoztak az orosz légi közlekedés számára. Az orosz katonai hírszerző szolgálat Berlinben le is ellenőrizte a szállítmányt. A nyugati légi tilalom és embargó óta ugyanis az oroszok úgy próbálták szervizelni a Boeing-gépeiket, hogy a használaton kívüli repülőiket szétszedték, és kiszerelték belőlük az alkatrészeket. De nem igazán ment nekik.

Az elmúlt hónapban két légi katasztrófa is történt Oroszországban. És nem ezek voltak az elsők. Belföldi légi járatok zuhantak le – egy Aeroflot-gép Szibériában és egy másik Szentpétervár felett, közvetlenül a felszállás után.

Az amerikai Boeing-központ végül engedett a képmutató, hirtelen már nemcsak az ukrán, hanem az orosz civilek iránt is lelkiismeret-furdalást érző nyugati közvélemény nyomásának. A washingtoni kormányzat egyedi engedélyével, azért, hogy mégse haljanak meg ártatlan orosz emberek, hosszú hetek egyeztetését követően a Boeing munkatársai telepakoltak egy Lufthansa-teherszállítót olyan vadonatúj SABRE repülésstabilizátor eszközökkel, amelyek meghibásodása és hiánya okozta mindkét Aeroflot-gép tragédiáját.

A világ legalábbis úgy tudta, hogy a moszkvai domogyedovói repülőtér felé tartó Lufthansa-gépre ezt tették fel. Pontosabban, hogy csak ezt…

A Kremlben Vlagyimir Putyin közben az elé tett, aláírásra váró elnöki rendeleteket olvasta át. Az arcára kiült a lelassult, gerillaháborúvá fajult ukrán hadjárat kilátástalansága, az orosz áldozatokat tízezerszám elnyelő háborús zsákutca, a megmerevedett frontvonalak és a nem enyhülő nyugati elszigeteltség miatti aggodalom. Néha időszakos tűzszüneti megállapodások léptek életbe. Sokszor napokig nem történt semmi, nem zajlott háborús összecsapás, de a helyzet mégsem változott. Az ukránok nem adták fel.

Most már mindkét oldal csak a saját területeit védte, az érdemi béketárgyalások mégsem kezdődtek el. Pedig az elmúlt egy évben az ukránok lényegében semmit sem tudtak visszafoglalni az elvesztett területekből, hiába kaptak nyugati fegyvereket. Bár most már abból is egyre kevesebbet. Pénzt pedig szinte semmit. Viszont Oroszország sem tudott új területeket szerezni, folyamatosan védekezett, csak arra futotta az erejéből, hogy mindent aláaknásított és lerombolt, amit csak tudott.

Putyin egyre körülményesebben és egyre drágábban tudta beszerezni azt, amire szüksége volt, és egyre olcsóbban kényszerült eladni azt, amit pénzzé tudott tenni. A Kínának és részben most már Törökországnak, sőt Indiának is kiszolgáltatott Oroszország csapdába került.

Úgy tűnt, hogy bajkeverő, dühös, súlyát veszítő kalózállammá válik.

Európa közben túlélte a hideg hónapokat, a teleket, egyre inkább képes volt orosz olaj és gáz nélkül működni. A Putyin homlokán elmélyülő ráncok tükrözték a háborús termelésre átállt orosz gazdaság kínjait, mert a felszín alatt egyre nagyobb volt a baj. Most már az orosz nemzetgazdaság harmada a háborút szolgálta. Ötszázezer katona ásta be magát az ukrán fronton. A képzett, iskolázott fiatalok továbbra is százezerszám menekültek el az országból az újabb és újabb sorozási hullámok elől, de már nemcsak a háború, hanem a reménytelennek tűnő jövő miatt is.

Putyin arcán mindezek ellenére legfőképp mégis a Moszkvában az oroszok ellen egyre sűrűbben elkövetett merényletekkel szembeni tehetetlenséget lehetett látni. Az ellenség ugyanis már ide, az orosz főváros utcáira is elmerészkedett, hogy bosszút álljon az ukrajnai rombolásért és szenvedésért.

A vörös mappában ma ismét nyilvános kivégzésekről szóló rendeletek vártak arra, hogy aláírja őket. Olyan Kelet-Ukrajnában, a megszállt területeken elfogott ukrán ellenállók likvidálására felszólító parancsok, akiket rögtönítélő katonai törvényszékek elé állítottak, és halálra ítéltek. A kivégzéseket az orosz hadsereg február óta elrettentési céllal nyilvánosan, a katonai börtönök udvarán hajtotta végre. Ráadásul most már nemcsak a partizánokat akasztották fel, hanem a 2022 őszén elveszített kelet-ukrajnai Herszonban tesztelt módszer szerint néhány hozzátartozójukat is. Feleségeket, szülőket, testvéreket. Hátha ezzel rettegésbe fojtják az ukránok harci kedvét, mint ahogy korábban, egy másik háborúban a szírekét.

Miközben Oroszország vezetője kezébe vette vagyonokat érő kedvenc töltőtollát, a kupakján zafírral díszített Caran d’Ache 1010-et, hogy aláírja vele a kivégzésekre utasító elnöki rendeletet, tőle majdnem ötven kilométerre, a moszkvai domogyedovói repülőtér parkolójában, egyszerre három elsötétített taxiban is ugyanaz a jelenet ismétlődött meg.

A gépkocsik alig háromszáz méterre álltak az épület fölé magasodó irányítótoronytól. A sofőrök mögötti hátsó ülésen a francia idegenlégió ukrán származású mesterlövészei épp csőszájféket tekertek FR–F2-es puskájukra. A torkolathoz szilárdan, menettel rögzített hengeres alkatrész oldalsó fúvókáin áramlik majd ki a lőporgáz pár perc múlva, amikor az elsütött fegyver csövében keletkező turbulens nyomás kiutat keres a lövedékek elől menekülve. A most rögzített csőszájfékek fel fogják gyorsítani az irányítótorony ablakai felé három különböző irányból tartó gyilkos golyókat.

Amikor az ötcentis NATO-lőszerek elindulnak majd halálos útjukon, hogy a torony ablaküvegét átszakítva végezzenek a Lufthansa-gép váratlan és éles kanyarodását épp felfedező irányítótisztekkel, az az elkövetkező napok eseményeinek igazi drámai nyitánya lesz: az üvegszilánkok éles, csörömpölő zajának keveredése a hasadva repedő koponyacsontok tompa reccsenésével, a műbőr foteleket bepermetező vér halk spriccelése és az ezt követő rémült csend…

Tartalom

A szerző megjegyzése

I. A PlainSploit-akció

Nyugat-Oroszország, Szmolenszk légterében

Franciaország, Lille

Oroszország, Moszkva

Franciaország, Párizs

Oroszország, Moszkva

Franciaország, Párizs

Oroszország, Moszkva

Franciaország, Párizs

Oroszország, Moszkva

Franciaország, Párizs

Oroszország, Moszkva

Oroszország, Moszkva, a Kreml Szenátus-palotája

Franciaország, Párizs

Oroszország, Moszkva

Franciaország, Párizs

Oroszország, Moszkva

Franciaország, Párizs

Oroszország, Moszkva, Ramenki 43 atombunker

Oroszország, Moszkva, domogyedovói nemzetközi repülőtér

Két hónappal korábban

Oroszország, Moszkva, Ramenki 43 atombunker

Oroszország, Moszkva, vnukovói repülőtér

Franciaország, Versailles

Oroszország, Moszkva

Oroszország, Moszkva, vnukovói repülőtér

II. Gladiátor

Lengyelország, Przewodów

Venezuela, Caracas

Oroszország, Moszkva

Oroszország, Moszkva

Oroszország, Gelendzsik

Egyesült Államok, New York

Oroszország, Moszkva

III. A hajtóvadászat

Oroszország, Moszkva

Oroszország, Volgográd légterében

Oroszország, Moszkva

Oroszország, Omszk

Ukrajna, Odessza

A következő egy óra

Oroszország, Kos-Agacs

Oroszország, Szolonovka légtere

Oroszország, Moszkva

Oroszország, Kos-Agacs

Mongólia, Ulánbajsint

Oroszország, Ortolik légtere

Oroszország, Kos-Agacs

Tizenkét kilométerrel távolabb, a csujszkiji főút felett

Oroszország, kos-agacsi repülőtér

Kilenc kilométerrel távolabb, a csujszkiji főút mellett négyszáz méterrel

Egyesült Államok, Florida, Freeport közelében

Egyesült Államok, Washington, D. C.

Franciaország, Párizs

Oroszország, kos-agacsi repülőtér

Oroszország, Moszkva, Nemzetvédelmi Irányítóközpont

Oroszország, Kos-Agacs, Altaj régió, csujszkiji főút

Egyesült Államok, Washington, D. C.

Oroszország, Kos-Agacs

Egyesült Államok, Washington, D. C.

Oroszország, Kos-Agacs

Oroszország, Kos-Agacs, Altaj régió, csujszkiji főút

A következő napokban

Franciaország, Párizs, Buttes-Chaumont park

Forgalmazza:
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu

Felhasznált betűtípusok
Chakra Petch – SIL Open Font License
Noto Serif – Apache License 2.0
Petrona – SIL Open Font License
Roboto – Apache License 2.0
Russo One – SIL Open Font License
Zilla Slab – SIL Open Font License