Tartaria

Napóleon

nem létezett

David Ewing Jr

Bevezetés

Mi a világ igazi története?

Tényleg létezett Napóleon Bonaparte?

A matematikai bizonyítékok azt mutatják, hogy Bonaparte Napóleon nem létezett

Volt olyan civilizáció, amelyet Tartaria néven ismertek?

A világ története nagy hazugság?

Miért fontos a világtörténelem?

Ez a könyv sok fontos titkot mutat meg a világtörténelemről. Készen állsz az igazság elfogadására? Ha nem érted a múltat, soha nem fogod megérteni a jövőt sem.

David Ewing Jr több mint 2500 városba és helyre utazott világszerte, és 20 év alatt sok történelmi kutatást végzett, és nagy tudással rendelkezik a világtörténelemről

Napóleon nem létezett

Számos műemlék és épület van eltemetve szerte a világon. Ezen épületek közül sok a föld alatti ablakokkal és ajtókkal rendelkezik. Miért vannak eltemetve a föld alatt?

Ezt a témát „sárözönnek” nevezik.

Mi az a „sárözön”?

A „sárözön” története a „Tartaria” néven ismert témához kapcsolódik.

Ki és mi ez a „Tartaria”?

A fenti térkép „állítólag” 1754-ből való. A világ nagy részét mutatja, amelyet a múltban Tartaria néven ismertek. Ma ennek a helynek a nagy része Oroszország néven ismert

Mit tudunk Oroszországról?

A történészek szerint Bonaparte Napóleon megszállta Oroszországot. Sok történetet mesélnek Bonaparte Napóleonról, Tartariáról és a sárözönről. Ezek közül a történetek közül bármelyik igaz?

Lehetetlen megérteni Oroszország vagy Tartaria vagy a sárözön történetét Bonaparte Napóleon és Franciaország történelmének megértése nélkül.

Ki volt Bonaparte Napóleon?

A kutatók egy furcsa matematikai kódot találtak Napóleon és Franciaország történetének főbb eseményeiben. Ez a matematikai kód megmutatta, hogy Napóleon története hazugság volt, és csalárd módon találták ki, hogy elrejtse a világ valódi történelmét. A bizonyítékok azt mutatták, hogy Bonaparte Napóleon nem létezett

Az alábbiakban néhány példát mutatunk be arra, amit a kutatók találtak

A történészek szerint Napóleon 19 éves katona volt, amikor a francia forradalom 1789-ben kitört.

A történészek szerint Bonaparte Napóleon „nemesi” családból származott, amelyet 1771. augusztus 19-én hivatalosan nemesi családként ismertek el.

A történészek szerint Franciaország a 18. században pénzügyi nehézségekkel küzdött, mert túl sokat költött és eladósodott. Ez volt az egyik fő oka a francia forradalomnak, amely Bonaparte Napóleon felemelkedéséhez vezetett.

Tizenhatodik Lajos király pénzügyminisztere Jacques Necker volt. Jacques Necker 1781. február 19-én publikálta az első dokumentumot a királyság pénzügyeiről.

A történészek szerint Necker részt vett az amerikai függetlenségi háború pénzgyűjtésében

Neckernek vitái voltak Marie Antoinette-tel, Tizenhatodik Lajos király feleségével, és 1781. május 19-én kénytelen volt lemondani. A következő néhány évben Franciaország pénzügyi káoszon ment keresztül, és nagyon hamar kifogyott a pénzéből. Ez idő alatt Jacques Neckert visszahívták

1789-ben nagy politikai válság volt Franciaországban. A francia politikai rendszert „Ancien Régime” néven ismerték, és Tizenhatodik Lajos király összehívta a „birtok generálisát”. Az „Estates General” a papságból (az első birtok), a nemesekből (Second Estate) és a köznépből (Third Estate) állt.

A „Harmadik Birtok” 1789. június 17-én kijelentette, hogy ők Franciaország „Nemzetgyűlése”. Az első birtok és a második birtok tagjai elkezdtek csatlakozni a harmadik birtokhoz. 1789. június 19-én ez az ügy politikai válsággá vált, amikor az Első Birtok többsége úgy döntött, hogy csatlakozik a Harmadik Birtokhoz.

Azon az éjszakán (1789. június 19.) Tizenhatodik Lajos király rendkívüli üléseket tartott, és a Harmadik Birtokot bezárták.

A dolgok rosszabbra fordultak, és Neckert 1798. július 11-én elbocsátották. Egy Camille Desmoulins nevű forradalmár beszédet mondott Necker elbocsátásáról, és fegyverfogadásra szólította fel a polgárokat, ami 1789. július 14-én „a Bastille megrohanásához” (Bastille elfoglalása) vezetett. akkoriban Necker viasz mellszobrait vitték.

Tizenhatodik Lajos király ezután 1789. július 19-én visszahívta Neckert

Franciaországban minden év július 14-én nemzeti ünnepet tartanak a „Bastille viharának” emlékére. A „Bastille-nap” néven ismert. A Bastille-napon felvonulást rendeznek Párizsban, amely a Diadalívtől kezdődik, és az Avenue de Champs Elysees-n halad keresztül.

Az Avenue de Champs Elysees körülbelül 1,9 kilométer hosszú vagy 19 száz méter

A Bastille-napi felvonulás a Place de la Concorde-nál ér véget. A Place de la Concorde területe körülbelül 19 hektár

A Bastille Day Attack (Nice városi kamion támadás) 2016-ban történt. A történészek szerint egy 19 tonnás teherautót használtak a Bastille Day Attack-re.

A történészek szerint Thomas Jefferson volt az Egyesült Államok francia minisztere 1789-ben, és 1789. július 19-én híres jelentést küldött a francia forradalomról az Egyesült Államok külügyminiszterének.

Thomas Jefferson engedélyezte, hogy párizsi rezidenciáját Lafayette márki találkozóira használja a francia forradalom idején.

A történészek szerint Lafayette az amerikai forradalom hőse volt. Az amerikai függetlenségi háborút Franciaország támogatta, és a harcok 1775. április 19-én kezdődtek

Lafayette 19 éves volt, amikor 1777-ben Amerikában találkozott George Washingtonnal. Lafayette első akciója 1777. szeptember 11-én volt, a Brandywine-i csata során. szeptember 11...?

Lafayette és George Washington részt vett Yorktown ostromában. A történészek szerint az amerikai forradalom fő harcai 1781. október 19-én értek véget, amikor a britek megadták magukat Yorktownban.

A történészek szerint Lafayette Thomas Jeffersonnal dolgozott együtt, és elkészítették az „Emberi Jogok Nyilatkozatának” (droits de l'homme) tervezetét.

Lafayette a párizsi nemzeti gárda parancsnoka lett az 1789. július 15-i „Bastille megviharzása” után. Napjai nem tartottak sokáig, és Lafayette 1792. augusztus 19-én elmenekült, abban a reményben, hogy visszatérhet Amerikába, de kudarcot vallott.

A történészek azt mondják, hogy az „Emberi Jogok Nyilatkozatát” a francia Nemzetgyűlés kapta

Az „Emberi Jogok Nyilatkozata” eredeti dokumentumtervezete 19 cikkből állt, és 1789. augusztus 17-én került a francia nemzetgyűlés elé. Az Országgyűlés 1789. augusztus 19-én vizsgálta meg a cikktervezeteket. a következő napokban 17 cikk került kiválasztásra

A történészek szerint a Francia Nemzetgyűlés 1789. október 19-én tartotta első ülését Párizsban. Ezt megelőzően Versailles-ban ülésezett.

Sok történész szerint Versailles túl messze volt Párizstól. Azt mondják, hogy Versailles körülbelül 19 kilométerre van Párizstól nyugatra a méréseik szerint

A történészek szerint Maximilien Robespierre volt a jakobinusok egyik fő vezetője a francia forradalom idején. 1790. június 19-én Robespierre-t a nemzetgyűlés titkárává választották.

A történészek szerint a francia forradalom idején, 1790. június 19-e után a nemesség "eltörölték" volt. Ez magában foglalta az örökletes címeket is.

A nemességet később Bonaparte Napóleon teremtette újra

A történészek szerint ekkoriban zajlott le a „felvilágosodás kora”. Az emberek megkérdőjelezték hitüket, és tudományos bizonyítékot akartak. Ma a világ nagy része a „metrikus rendszert” használja.

A történészek azt mondják, hogy a „metrikus rendszert” azután fejlesztették ki, hogy eredetileg a világ néhány legnagyobb tudósa javasolta a párizsi Tudományos Akadémián. Ez 1791. március 19-én történt, a francia forradalom idején

A történészek szerint sok európai hatalom aggódott amiatt, hogy mi történik Franciaországban a francia forradalom miatt. Az osztrákok és a poroszok aggódtak, mi lesz a francia királyi családdal, és fenyegetőztek.

Ez vezetett 1792. augusztus 19-én az osztrákok és a poroszok által Brunswick hercege alatt Franciaország megszállásához.

Nem küldhették minden erejüket Franciaország megszállására, mert aggódtak Lengyelországért. A történészek szerint az oroszok néhány hónappal korábban, 1792. május 19-én megtámadták Lengyelországot. Az orosz hadsereg 1792. május 18-ról 19-re virradó éjszaka lépte át a határt.

Franciaország a „Liberté, Égalité, Fraternité”-ről híres. A történészek szerint 1792. november 19-én a francia nemzeti konvent kiadta a „testvériség rendeletét”. Ez azt jelentette, hogy Franciaország segítséget nyújt minden népnek, aki vissza akarja szerezni szabadságát

Tizenhatodik Lajos királyt 1793 januárjában halálra ítélték. Tizenhatodik Lajos király kivégzésére vonatkozó végső döntést 1793. január 19-én hozták meg, amikor a haladék kérdését elutasították. Tizenhatodik Lajos királyt 1793. január 21-én kivégezték