DAMON ZAHARIADES

HOGYAN HOZZ
JOBB DÖNTÉSEKET

Magabiztos döntések megbánás nélkül

ÉDESVÍZ KIADÓ
BUDAPEST

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Damon Zahariades / How to Make Better Decisions: 14 Smart Tactics for Curbing Your Biases, Managing Your Emotions, and Making Fearless Decisions in Every Area of Your Life!

Damon Zahariades DBA Art of Productivity and DZ Publications, USA, 2021

Translated and published by Édesviz Kiadó with permission from the Art of Productivity and DZ Publications. This translated work is based on How to Make Better Decisions: 14 Smart Tactics for Curbing Your Biases, Managing Your Emotions, and Making Fearless Decisions in Every Area of Your Life! by Damon Zahariades. © 2021 by Damon Zahariades. All Rights Reserved. The Art of Productivity and DZ Publications are not affiliated with Édesviz Kiadó or responsible for the quality of this translated work. Translation arrangement managed RussoRights LLC on behalf of Art of Productivity and DZ Publications.

Fordító

Fehér Zsuzsanna

Szerkesztő

Kósa Éva

Olvasószerkesztő

Ligeti Szilvia

Copyright © Damon Zahariades, 2021

Hungarian translation © Fehér Zsuzsanna, 2024

Hungarian edition © Édesvíz Kft., 2024

Cover design © Édesvíz Kft., 2024

Minden jog fenntartva.

A könyv – a kiadó írásos jóváhagyása nélkül – sem egészében, sem részleteiben nem sokszorosítható vagy közölhető, semmilyen formában és értelemben, elektronikus vagy mechanikus módon, beleértve a nyilvános előadást vagy tanfolyamot, a hangoskönyvet, bármilyen internetes közlést, a fénymásolást, a rögzítést vagy az információrögzítés bármely formáját.

ÉDESVÍZ KIADÓ, BUDAPEST

Felelős kiadó: Novák András igazgató

Főszerkesztő és gyártásvezető: Dudich Ákos

Tördelő: Szász Julianna

Borítót készítette: eyelab.dk

Elektronikus formátum
Békyné Kiss Adrien

EPUB ISBN 978-963-507-565-2

MOBI ISBN 978-963-507-566-9

Kedves Olvasó!

Az Édesvíz Kiadó célja megalakulása, 1989 óta, hogy útmutatást, támaszt, kihívást nyújtson azoknak, akik a tudatos önismeret és önfejlesztés egész életen át tartó útjára léptek. A Kiadó csapata azóta is minden nap azon dolgozik, hogy megtaláljuk és megjelentessük azokat a könyveket, amelyek céljai elérésében (vagy keresésében) leginkább segítik Önt.

Ahogy az élet minden területén, könyvkiadói hivatásunkban is a megújulás, az innováció az egyik legfontosabb szempont.

Elkötelezettek vagyunk a nyomtatott és az elektronikus könyvkiadásban egyaránt. Ezért használjuk ki az ebook kínálta lehetőségeket is: ezzel a XXI. századi technikával környezetkímélőbben és az Ön számára is olcsóbban tudjuk eljuttatni Önhöz azt, amit szeretne, mint a nyomtatott verzióval. Ráadásul a régi, boltokban talán már nem is kapható könyveinket digitálisan ismét megtalálhatja.

Az olvasás élménye és szeretete az Édesvíz Kiadó hitvallása: legyen az nyomtatott vagy elektronikus, megvásárolt vagy illegálisan letöltött. Lényeg, hogy az Üzenet, a Könyv eljusson Önhöz.

Ugyanakkor mire Ön ezeket a sorokat olvassa, addigra akár ezernél is több órányi munkánk és jelentős kiadásaink vannak a megjelentetésben.

Ezért hálásan megköszönjük, ha könyvünket illegális letöltés helyett megvásárolja, és ezzel hozzájárul Kiadónk fenntartásához és további könyvek kiadásához. Cserébe mi igyekszünk minden kiadványunkat egyre könnyebben és olcsóbban elérhetővé tenni az Ön számára.

Szívesen fogadunk minden visszajelzést, amelyet megfontolva még többet tehetünk azért, hogy Ön, kedves Olvasó, elégedett legyen Kiadónkkal és könyveinkkel.

Köszönjük együttműködését!

Jó olvasást kíván:

Novák András

alapító tulajdonos

Kapcsolat:

szerkesztoseg@edesviz.hu

www.edesviz.hu

TARTALOM

Ajándék

Bevezetés

I. RÉSZ

A DÖNTÉSHOZATAL FOLYAMATÁNAK MEGÉRTÉSE

Hogyan hozunk döntéseket

Miért hozunk rossz döntéseket

A döntéseinket befolyásoló előítéletek

A döntési fáradtság szerepe

II. RÉSZ

14 TAKTIKA A JOBB DÖNTÉSHEZ

1. taktika: Azonosítsd a kívánt eredményt (és azt, hogy miért fontos neked)

2. taktika: Csökkentsd a veszteségkerülés hatását

3. taktika: Tegyél különbséget a fontos és a nem fontos döntések között

4. taktika: Hozz gyorsabban döntéseket félelem nélkül

5. taktika: Korlátozd a lehetőségeidet

6. taktika: Végezz egy menni vagy nem menni értékelést

7. taktika: Készíts egy súlyozott pró és kontra listát (a helyes módszer és 3 buktató, amit el kell kerülni)

8. taktika: Hozz létre egy ellenőrző listát a döntések előtt

9. taktika: Kérdőjelezd meg a feltételezéseidet

10. taktika: Kerüld el az elsüllyedt költségek csapdáját

11. taktika: Azonosítsd és kerüld el az információs túlterheltséget

12. taktika: Használj mentális modelleket a jobb döntések meghozatalához

13. taktika: Páros összehasonlító elemzés elvégzése

14. taktika: Hagyd, hogy a személyes értékrended vezessen

III. RÉSZ

HOGYAN OPTIMALIZÁLHATOD A DÖNTÉSEID EREDMÉNYÉT

10 tipp a gyorsabb döntéshozáshoz

Ezt a 10 kérdést minden döntés előtt tedd fel magadnak

Hogyan hozz létre visszacsatolási hurkot?

Zárógondolatok

Tetszett a Hogyan hozz jobb döntéseket?

A szerzőről

AJÁNDÉK

A Hogyan hozz jobb döntéseket megvásárlásáért köszönetképpen szeretném felajánlani neked a 40 oldalas, Catapult Your Productivity! The Top 10 Habits You Must Develop to Get More Things Done című gyakorlati kalauzomat.

PDF-formátumú, így könnyedén kinyomtathatod és kényelmesen olvashatod. Megmutatja, hogyan alakíts ki olyan alapvető szokásokat, amelyek segítségével rövidebb idő alatt több feladatot tudsz elvégezni

Az alábbi linkre kattintva és a levelezőlistámhoz csatlakozva szerezheted meg a példányodat: http://artofproductivity.com/free-gift/

Rendszeres tippeket is kapsz majd többek között a halogatás leküzdéséhez, a hatékony reggeli szokások kialakításához, a koncentráció élesítéséhez.

Kezdjünk is hozzá! Sok mindent kell megbeszélnünk. A Hogyan hozz jobb döntéseket tele van azonnal hasznosítható tanácsokkal és gyakorlatokkal.

BEVEZETÉS

A döntéseink határozzák meg az életünket.

BILL RAGO, RENESZÁNSZ EMBER

A legtöbben magától értetődőnek vesszük a döntéshozatal folyamatát. Úgy hozunk döntéseket, hogy nem értékeljük kellően a változókat, amelyek befolyásolják a döntéseink eredményét. Gyakran nem ismerjük fel ezeket a változókat, aminek következtében tájékozatlanul hozunk döntéseket. Az eredmény előreláthatólag nem lesz túl fényes. Még az is előfordulhat, hogy többet ártunk, mint ha egyáltalán sehogy sem döntöttünk volna. A nem szándékolt következmények törvénye nagyobb valószínűséggel hat ránk, ha a döntéshozatali folyamat során elkerüli a figyelmünket néhány fontos tényező (vagy nem törődünk velük).

Javíthatjuk eredményeinket, ha nagyobb figyelmet fordítunk arra, hogyan hozunk döntéseket.

Ha ezt módszeresen tesszük, és minden olyan változót figyelembe veszünk, amely hatással lehet a kimenetelre ahelyett, hogy az intuíciónkra hagyatkoznánk, kedvezőbb végeredményre számíthatunk.

Végső soron meg lehet tanulni, hogyan hozzunk rendszeresen jó döntéseket. Ez a könyv ellát az ehhez szükséges eszközökkel. Egyszerű, hatékony rendszereket hozunk létre, amelyek segítségével logikus döntéseket hozhatsz, gyorsan és teljes bizonyossággal.

Mire számíthatsz a Hogyan hozz jobb döntéseket című könyvtől?

Az első, A döntéshozatal folyamatának megértése című részben megvizsgáljuk, hogyan hozunk döntéseket, miért döntünk gyakran rosszul, és feltárjuk az akadályokat, amelyekben megbotlunk. Letesszük az alapokat. Ahhoz, hogy megtanuljunk jobb döntéseket hozni, először is meg kell vizsgálnunk, jelenleg hogyan szoktunk eldönteni valamit. Rávilágítunk a gyakori rossz szokásokra, hogy hasznosabbakkal váltsuk fel őket. Megbeszéljük az érzelmek szerepét, az álsürgősség jelenségét és a halogatásra való hajlamunkat. Azt is megvizsgáljuk, hogy hajlamosak vagyunk-e az előítéletekre és arra, hogy ragaszkodjunk a kontraproduktív torzításokhoz.

A 14 taktika a jobb döntésekhez című II. részben a jó, megalapozott döntések meghozatalához szükséges speciális képletekkel foglalkozunk. Ez teszi ki a könyv nagy részét. Itt találjuk a legtöbb gyakorlati tartalmat. Minden fejezet egy egyszerű gyakorlattal zárul, amelynek célja, hogy segítsen alkalmazni a tanultakat.

A könyvet a III. rész zárja: Hogyan optimalizálhatod a döntéseid eredményét?

Ebben a zárórészben azt vizsgáljuk meg, hogyan hozhatjuk ki a legtöbbet a lehetőségeinkből. Beszélni fogunk arról, mik azok a kérdések, amelyeket fel kell tenned magadnak, mielőtt döntést hozol. Vagy arról, hogy miért is értékes egy visszajelző hurok, és hogyan hozhatsz létre egy működő hurkot.

Üzleti döntéshozatal vs. személyes döntéshozatal

A könyvben leírt rendszerek és modellek közül sokat ma is használnak az üzleti szférában. De jegyezzük meg, hogy ugyanolyan hatékonyak a személyes döntéshozatalban is. Ez azt jelenti, hogy alkalmazhatod őket a munkahelyeden, otthon vagy az iskolában. Használhatod őket, amikor a barátaiddal, a családoddal vagy a kollégáiddal hozol döntéseket.

Ezen elvek mentén számos ilyen rendszer használható együttműködő környezetben, ahol több szereplő szolgáltat adatokat és véleményeket. Magyarul, könnyedén bevonhatsz másokat is a döntéshozatali folyamatba, ha úgy kívánod. Könyvünk az egyéni döntéshozatalra összpontosít, ahol Te vagy az egyetlen szereplő.

Két gyors megjegyzés, mielőtt elkezdenénk

Először is, a következő oldalakon rengeteg mindent fogunk megtárgyalni. De ez ne riasszon el! Együtt, lépésről lépésre fogunk haladni.

Másodszor, bár mélyen elmerülünk az egyes témákban, nem fogjuk elvesztegetni az időt. Látni fogod, hogy a Hogyan hozz jobb döntéseket egy tempós könyv. Nincsenek benne olyan történetek, mint amilyenekkel a többi önfejlesztő könyvben találkozhatsz. Nincsenek felesleges pszichológiai vagy tudományos kutatások. Más szóval, nincsenek sallangok. Ennek a könyvnek az a célja, hogy higgadtan átadja a szükséges anyagot, és megmutassa, hogyan használd. A Hogyan hozz jobb döntéseket mindenekelőtt gyakorlatias könyv.

Vágjunk is bele!

I. RÉSZ

A DÖNTÉSHOZATAL FOLYAMATÁNAK MEGÉRTÉSE

Naponta több száz, néha több ezer döntést hozunk. Ezek többsége apró és jelentéktelen. Példaként említhetjük azokat, amelyek azzal kapcsolatosak, hogy mit együnk, mit vegyünk fel, és hogy szundítsunk-e egyet, vagy folytassuk a Facebook és a Twitter böngészését. Szakértők szerint naponta több mint 200 döntést hozunk csak az étkezésről.{1} A súlyosabb döntések nagyobb körültekintést és értékelést igényelnek. Ezek azok, amelyek komolyabb következményekkel járnak. Ilyen például a gyűlölt munkahely otthagyása, a családalapítás, egy mérgező kapcsolatból való kilépés vagy a régóta vágyott nagy értékű tárgy (sportautó, nagy ház, hajó stb.) megvásárlása.

Mielőtt megtanulhatnánk, hogyan tudunk rendszeresen jó döntéseket hozni, fel kell mérnünk, hogy jelenleg hogyan hozzuk őket. A Hogyan hozz jobb döntéseket című könyvnek jelen része azokat a tényezőket vizsgálja, amelyek döntéshelyzetben befolyásolnak minket. Ezek közül néhány károsan befolyásolja a folyamatot, és nemkívánatos eredményekhez vezet. Ezek azonosítása az első lépés afelé, hogy eltávolítsuk őket a folyamatból. Eltávolításukkal rengeteg elvesztegetett időt spórolhatunk meg, és elkerülhetjük, hogy megbánjuk a döntéseinket.

Fontos, hogy felelősséget vállaljunk a döntéseinkért és azok következményeiért. Kétségtelen, hogy ezt nehéz megtenni, amikor a dolgok rosszul alakulnak. Ha olyan vagy, mint én, hajlamos vagy felmenteni magad a felelősség alól, és a nemkívánatos eredményeket inkább a szerencsétlenség, mint a rossz döntés következményének könyveled el. De a felelősségvállalás hatalmas értéket képvisel. Megerősíti azt az igazságot, hogy döntéseinkkel nagymértékben befolyásolhatjuk az életünket.

Ezek azok az okok, amelyek miatt meg kell vizsgálnunk, jelenleg hogyan hozunk döntéseket. Ássuk bele magunkat!

HOGYAN HOZUNK DÖNTÉSEKET?

Döntések nélkül nincs fejlődés.

JIM ROHN

Szeretjük azt hinni, hogy logikusan hozzuk meg döntéseinket. Látjuk magunk előtt, ahogy aprólékosan mérlegeljük a lehetőségeinket, és a legracionálisabb, a körülményeinkhez képest legészszerűbb mellett tesszük le a voksunkat.

Valójában azonban hajlamosak vagyunk a megérzéseinkre és a pillanatnyi érzéseinkre hagyatkozni. Ez minden bizonnyal így van, amikor olyan jelentéktelen döntéseket hozunk, amelyeknek minimális hatásuk van az életminőségünkre (pl. mit együnk). Csakhogy akkor is így teszünk, amikor olyan döntéseket hozunk, amelyek komolyabb következményekkel járnak (pl. családalapítás). Míg a legtöbb helyzetben az érzelmek kétségtelenül hasznosak,

mégis megnehezítik a döntést.

Az érzelmek szerepe a döntéshozatalban

Az emberek cselekedeteit, gondolatait érzelmek vezérlik. Érzelmeink által befolyásolva mérlegelünk. Minden, amit teszünk, érzelmekkel áthatott. Ez kontraproduktívnak tűnhet, de valójában üdvözlendő tulajdonság. Szükségünk van az érzelmekre ahhoz, hogy kielégítő életet éljünk. Tehát számolnunk kell azzal, hogy az érzelmek jelentős szerepet játszanak, amikor döntéseket hozunk. Az érzelmek a logika ellentétének, így olyasvalaminek tűnhetnek, amik akadályozhatják a racionális döntést, de értékes útmutatóként szolgálnak.

Azonban fontos, hogy megakadályozzuk, hogy az érzelmeink domináns szerepet játsszanak, amikor döntünk. Ha hagyjuk, hogy irányítsák a folyamatot, impulzívvá válunk. Ez az impulzivitás arra késztet minket, hogy irracionális döntéseket hozzunk, amelyek rossz eredményekhez vezetnek.

Az érzelmeink megbéníthatnak minket. Ha hagyjuk, hogy irányítsanak, az félelmet és szorongást eredményezhet a bizonytalan helyzetben. Ez határozatlansághoz vezet, ami ugyanolyan káros lehet, mint egy szörnyű döntés.

Érzelmeink az előítéleteinknek is ajtót nyitnak. Érzelmeink hatására hajlamosabbak leszünk bizonyos lehetőségeket megfontolni, míg másokat kevésbé. Ezek az előítéletek pusztítóak a döntéshozatali folyamatra nézve. Később még foglalkozunk velük.

Nem szabad megpróbálnunk elhallgattatni az érzelmeinket, amikor döntéseket hozunk. Szerepet kell kapniuk, különösen akkor, amikor a döntéseink az értékrendünket és a meggyőződéseinket érintik. Ugyanakkor tudatában kell lennünk annak, hogy érzelmeink hogyan akadályozhatják a döntéshozást, ha hagyjuk, hogy elnyomják a logikát és az észérveket.

Az értékrend szerepe a döntéshozatalban

A jó döntések nem csupán a megfelelő információk beszerzéséről és a lehetőségeink módszeres mérlegeléséről szólnak. Személyes és szakmai értékeinket is tükrözi. Mit képviselünk? Milyen erkölcsi normák és elvek vezérelnek minket? Milyen emberré szeretnénk válni?

Ezek az értékek áthatják céljainkat és meghatározzák terveinket. Enélkül döntéseink meghozatalakor a sikerhez vezető legkönnyebb és leggyorsabb utat választanánk, és nem vennénk figyelembe, hogy tisztességesen cselekszünk-e.

Tegyük fel például, hogy egy kisvállalkozást működtetsz. Az eladások visszaestek. A bevétel csökken. Kétségbeesetten próbálod megfordítani a tendenciát. Ha figyelmen kívül hagyod az értékrendedet, amikor a lehetőségeidet mérlegeled, azt kockáztatod, hogy olyan kétes döntéseket hozol, amelyek ellentmondanak az alapelveidnek. A meghozott döntések és a végül foganatosított intézkedések valóban fellendíthetik az eladásokat. Lehet, hogy nagyobb nyereséget hoznak. De nyugtalan leszel. Valószínűleg megbánod, mardos a bűntudat, és még szégyenkezni is fogsz.

Amikor hagyjuk, hogy az értékrendünk vezérelje a döntéseinket, kevésbé zavar a kockázat. Döntéseinket – feltéve, hogy megfelelően megalapozottak – kevesebb stressz és aggodalom kíséri. Ha az eredményeink csalódást is okoznak, ezt könnyebb elfogadni, mert személyes és szakmai normáinknak megfelelően jártunk el.

Az értékrendünk bevonása a döntéshozásba megnehezíti a folyamatot? Igen. Fékként működnek az impulzusainkkal szemben. Korlátoznak bennünket, behatárolják a lehetőségeinket. De azt is biztosítják, hogy döntéseink összhangban legyenek a meggyőződésünkkel. Az értékeink segítenek abban, hogy olyan döntéseket hozzunk, amelyekre büszkék lehetünk, még akkor is, ha az eredmények elkeserítőek.

Mérlegeld a döntéseid árát és előnyeit

Minden döntésünk kompromisszum. Valamit nyerünk, de valamit veszítünk is általa. (A közgazdaságtan nyelvén ezt a veszteséget „alternatív költségnek” nevezik.)

Tegyük fel például, hogy azt szeretnéd eldönteni, mit egyél vacsorára. A választékot leszűkítetted egy csirkesalátára és egy pizzára. Ha a salátát választod, le kell mondanod a pizzáról. Ha a pizzát választod, fel kell áldoznod a salátát (elméletileg mindkettőt megehetnéd, de valószínűleg megbánnád).

Mindkét lehetőségnek vannak előnyei. A saláta egészséges. Jól fogod magad érezni, ha megeszed. A pizza viszont finom! Mindegyik lehetőségnek megvan az ára. A saláta választása azt jelenti, hogy lemondasz a pizza ínycsiklandó ízéről és zamatáról. A pizza elfogyasztása a diéta feladásával járhat. Akár gyomor- és bélpanaszokat is okozhat.

Az ilyen kompromisszum minden döntésünkben jelen van, a banálisabbaktól a komolyabb következményekkel járókig. Ott van, amikor választunk, hogy maradunk-e gyűlölt munkahelyünkön, vagy más munka után nézünk. Amikor azt fontolgatjuk, hogy megházasodunk, vagy szinglik maradunk. Amikor eldöntjük, hogy egy adott városban vegyünk-e lakást. Ahhoz, hogy jó, kedvező eredményekkel járó döntéseket hozzunk, fel kell ismernünk ennek a kompromisszumnak a létezését. Csak ezután tudjuk azonosítani és mérlegelni a kapcsolódó költségeket és előnyöket.

A cél természetesen az, hogy maximalizáljuk a döntéseinkből származó előnyöket, miközben minimalizáljuk a költségeket. Sajnos a súlyozás néha problémás. A lehetőségeinket kísérő költségek és előnyök nem mindig nyilvánvalóak számunkra. Megkülönböztetésük gondos vizsgálatot igényel. A rendszerek és taktikák, amelyekkel e könyv II. részében foglalkozunk, felbecsülhetetlen értékűnek bizonyulnak e probléma leküzdésében.

MIÉRT HOZUNK ROSSZ DÖNTÉSEKET?

A jó döntések a tapasztalatból fakadnak.
A tapasztalat a rossz döntésekből származik.

MARK TWAIN

Köztudottan szeretjük azt hinni, hogy rendszeresen jó döntéseket hozunk. Azt képzeljük magunkról, hogy gondosan mérlegeljük a lehetőségeinket és kiválasztjuk azokat, amelyek a körülményeinket és a céljainkat tekintve a legészszerűbbek. Elvégre racionális, megfontolt emberi lények vagyunk. A rossz döntéseink ellentmondanak ennek a képnek.

A probléma az, hogy számos akadály áll az utunkba. Ezek megnehezítik a döntéshozást, és gyakran megkérdőjelezhető, sajnálatos eredményekhez vezető döntésekre késztetnek bennünket.

Ebben a részben a leggyakoribb akadályokat vizsgáljuk meg. Miután azonosítottuk őket, és megértettük a befolyásukat, lépéseket tehetünk az elkerülésük és leküzdésük érdekében.

Kezeletlen érzelmek

Az előző részben az érzelmeket a döntéshozatalhoz kapcsolódóan tárgyaltuk. Ezek a folyamat nélkülözhetetlen, sőt elkerülhetetlen elemei. Fontos megjegyezni, hogy az érzelmeink kétélű fegyverként működnek a döntéshozatal során.

Egyrészt segítenek megérteni a jelenlegi körülményeinket. Ha tudatában vagyunk az érzelmi állapotunknak, jobban tudatában leszünk a döntéseinkben rejlő kockázatoknak. Ez a tudatosság arra ösztönözhet minket, hogy átgondoltabb döntéseket hozzunk.

Másrészt, ha nem tudjuk kezelni az érzelmeinket, akkor azok arra késztethetnek, hogy túlzottan aggódjunk a lehetséges negatív kimenetel miatt. Félénkké válunk, a fenyegetésekre összpontosítunk ahelyett, hogy racionálisan elemeznénk a megszerzett információkat és logikusan mérlegelnénk a lehetőségeinket. Amikor ez történik, a döntéshozatali folyamat harcolj vagy menekülj reakcióvá fajulhat.

Érzelmeink segíthetnek abban, hogy bölcs, megfontolt döntéseket hozzunk. De megfelelően kell kezelnünk őket, hogy megakadályozzuk, hogy uralják a döntéshozatali folyamatot, és önfenntartási gyakorlattá változtassák.

Hamis sürgősségérzet

Gyakran érezzük úgy, hogy inkább tennünk kell valamit, mintsem megfontolni a dolgokat. A cselekvést helyezzük előtérbe a mérlegeléssel szemben.

Néha valóban sürgős a dolog. Külső tényezők kényszerítenek bennünket gyors döntésre. Határidők szorítanak, és a tétlenség és a határozatlanság súlyos következményekkel jár.

Máskor a sürgősség érzése hamis. A türelmetlenségből, az elfoglaltságra való késztetésből és az elfoglaltság, a produktivitás és a fejlődés közötti vélt összefüggésből ered. Egyesek megpróbálnak hamis sürgősségérzetet gyártani, hogy magukat és másokat is cselekvésre ösztönözzenek. Úgy érzik, hogy ez a koholt sürgősség legyőzi az önelégültséget.

A probléma az, hogy bár a hamis sürgetés nyomást gyakorolhat ránk, hogy határozottabbak legyünk, ugyanakkor szörnyű döntések meghozására is késztethet bennünket. A sietős döntés esetén azt kockáztatjuk, hogy figyelmen kívül hagyjuk a lényeges információkat és a rendelkezésre álló lehetőségeket. Ez a koholt, sürgető kényszer arra is sarkallhat bennünket, hogy figyelmen kívül hagyjuk az egymásnak ellentmondó információkat vagy az eltérő véleményeket (amikor másokat is bevonunk a döntéshozatali folyamatba).

Tény, hogy egyes döntések időérzékenyek. Ezek gyors cselekvést igényelnek. De amikor nincs okunk azonnal cselekedni, szánjunk időt a releváns információk mérlegelésére és a lehetőségeink alapos értékelésére.

A sürgősség hiánya (halogatás)

Ez a hamis sürgősség ellentéte. De ugyanolyan káros lehet a döntéshozatali folyamatra nézve.

A sürgősség hiánya halogatásra csábít bennünket. Elvégre miért is siettetnénk a folyamatot, ha felesleges? Ahogy fentebb említettük, nem szabad koholt sürgősség érzetet keltenünk magunkban, hogy döntésre kényszerítsük magunkat. De az is fontos, hogy felismerjük a döntéseink halogatásában rejlő veszélyeket.

A halogatás a körülményeinkre adott érzelmi válasz. Az előttünk álló döntés (vagy cselekvés) rossz érzést kelt bennünk. Talán untat, szorongást vált ki belőlünk, vagy a hatására kétségbe vonjuk a képességeinket, a tudásunkat, a szakértelmünket. Talán úgy érezzük, hogy túlságosan nehéz határoznunk, tekintve az összes információt és változót, amelyeket figyelembe kell vennünk a jól átgondolt döntéshez.

A halogatás azért különösen problematikus, mert gyakran egyéb, negatív érzelmek kísérik, mint például a félelem, a bűntudat, az alacsony önbecsülés, sőt a szégyenérzet. Ezek az érzések jelentős akadályokat gördítenek a döntéshozás elé. Mind határozatlansághoz vezet. Ez a mentális állapot akadályozza, hogy olyan döntéseket hozzunk, amelyek végül a kívánt eredményhez vezetnek.

A halogatás nem mindig káros a döntéshozatali folyamatra. Sőt, esetenként pozitív hatása is lehet. A folyamat késleltetése lehetővé teheti, hogy bizonyos fennálló problémák megoldódjanak (vagy legalábbis kevésbé súlyosak legyenek). Ezenkívül ez a módszer bővítheti a rendelkezésre álló lehetőségeinket, amelyek közül néhány jobbnak bizonyulhat, mint a korábban megfontoltak.

Azonban a halogatás általában következményekkel jár: meg nem valósult célok, elszalasztott lehetőségek és a szükségesnél sokkal hosszabb és több figyelmet igénylő mérlegelés.

Túlzott optimizmus

A legtöbb ember természeténél fogva optimista. Persze mindannyian ismerünk néhány megrögzött panaszkodót és ünneprontót. De a legtöbben úgy gondoljuk, hogy nem valószínű, hogy negatív eseményeket tapasztalunk. Ezt nevezzük optimista torzításnak.

Ez a hajlam pozitív hatással lehet a döntéshozatalunkra. Minél optimistábbak vagyunk a döntéseink várható eredményeit illetően, annál nagyobb önbizalommal döntünk. A félelem és a szorongás gyengébben hat ránk, csökkentve a bizonytalansággal szembeni határozatlanságra való hajlamunkat.

Ennek ellenére a túlzott optimizmus komoly következményekkel járhat. Arra ösztönöz, hogy elhamarkodottan hozzunk döntéseket. Alábecsüljük a döntéseinkkel járó kockázatokat, mert kedvezőbb eredményeket várunk, mint amilyenekre a valóság következtetni enged.

Tegyük fel például, hogy egy étterem nyitását fontolgatod. Régóta álmodozol róla, és természetesen izgatott vagy a lehetőségtől. Túlzott optimizmusod miatt esetleg figyelmen kívül hagyod a tényt, hogy a korábbi vállalkozások csődbe mentek azon a helyen, vagy nem gondolod át a vállalkozással járó hatalmas kezdeti költségeket, vagy ignorálod a tényt, hogy az új éttermek 80 százaléka a megnyitástól számított öt éven belül tönkremegy.

Végső soron a féktelen optimizmus kevésbé jó döntésekhez vezet. Arra késztet, hogy anélkül vágjunk bele, hogy kiértékelnénk a döntéseinket befolyásoló információkat, lehetőségeket és kockázatokat.

A veszteségkerülés

Nyilvánvalóan szeretjük megszerezni az általunk értékesnek vélt dolgokat. És nagyon utáljuk elveszíteni őket. Gondolj például egy régen vásárolt, de soha nem viselt ruhadarabra. A beszerzése elégedettséggel, jó érzéssel töltött el. Most képzeld el, milyen érzés lenne, ha kidobnád. Soha nem viselted, így ez nem lehet nagy hatással a ruhatáradban rejlő lehetőségekre. De még így is nagy ellenállást fogsz tanúsítani a kidobásával (vagy elajándékozásával) szemben.

A tárgy esetleges elvesztésével szembeni érzéseid felerősödnek a megszerzésével szembeni érzéseidhez képest. A kognitív pszichológusok és a viselkedési közgazdászok ezt veszteségellenességnek nevezik.

A veszteségkerülés gátolja a jól átgondolt döntések meghozatalának képességét. Az attól való félelem, hogy elveszítünk valamit, amit értékelünk, indokolatlan óvatosságra késztet bennünket.

Például tegyük fel, hogy 100 000 dolláros befektetést fontolgatsz. De a részvényekbe (vagy akár befektetési alapokba) való befektetés gondolata rettegéssel tölt el. A pénzed elvesztésének lehetőségét nagyobb súllyal veszed figyelembe, mint a lehetséges hozamot (tőkenövekedés, osztalék stb.), ami így arra késztet, hogy a pénzt inkább megtakarítási számlára tedd. Ez egy túlzottan óvatos döntés, amely ellehetetleníti a befektetések megtérülését.

A nyilvános megítélésünk miatti aggodalom

Érdekel minket, hogy mások hogyan vélekednek rólunk. Szeretnénk, ha barátaink, társaink, üzleti partnereink és ismerőseink azt gondolnák rólunk, hogy okosak, találékonyak és sikeresek vagyunk. Ez természetes. A probléma az, hogy ha nem kontrolláljuk, ez a megszállottság szintjét is elérheti. Ez az a pont, amikor ez már hátrányosan befolyásolhatja a döntéseinket.

Amikor túlzottan aggasztani kezd, hogy mások milyennek látnak minket, elkezdünk a hallgatólagos (vagy akár képzelt) jóváhagyásuk alapján döntéseket hozni. Ez a hajlam megnehezíti a döntéshozatali folyamatot. Arra késztet minket, hogy elvessük az észszerű, sőt előnyösebb lehetőségeket, mert azok nem illeszkednek mások véleményéhez. Bizonyos esetekben akár meg is akadályozhat bennünket abban, hogy olyan döntést hozzunk, amelyről tudjuk, hogy az a lehető legjobban szolgálná az érdekeinket.

Tegyük fel például, hogy egy mérgező kapcsolatból való kilépésen gondolkozol. Meg vagy róla győződve, hogy ez a helyes döntés. A barátaid azonban folyamatosan dicsérik a partnered intelligenciáját, szellemességét, empátiáját és őszinteségét. Nem tudnak a mérgező tendenciáról, mert magánéleted védelmében úgy döntesz, hogy nem osztod meg velük, mi a helyzet valójában. Ebben az esetben az, hogy a barátaid dicsérik a partneredet, eltántoríthat attól, hogy meghozd azt a döntést, amit helyesnek érzel.

Előfordulhat, hogy túlzottan is érdekel a döntésed megítélése, annak ellenére, hogy mások nem ismerik a fontos részleteket.

Ezért tétovázol. Kételkedsz önmagadban. Még az is előfordulhat, hogy meggyőzöd magad arról, hogy az a döntés, amelyet korábban helyesnek tartottál, rossz.

A mások rólunk alkotott véleménye miatti aggodalom akadályozza, hogy bölcs döntéseket hozzunk. Kételkedünk önmagunkban, és gyakran végül olyan lehetőségek mellett tesszük le a voksunkat, amelyek inkább mások véleményéhez igazodnak, semmint a saját érdekeinkhez.

Következik...

Az előítéletek a döntéshozatali folyamat legjelentősebb akadályai közé tartoznak. A következő fejezetben megvizsgáljuk a bölcs döntések ellen dolgozó tíz legkárosabbat.

Ez egy meglehetősen hosszú rész. De arra bátorítalak, hogy tarts velem. Gyorsan haladunk majd, és a fejezet betekintést nyújt néhány gyakori és veszélyes hibába, amit döntéseink során el-követünk. Ezenfelül használható tippeket is ad arra vonatkozóan, hogyan kerekedhetünk felül rajtuk. A következő fejezet nagyrészt megalapozza a második, 14 taktika a jobb döntésekhez című részt.

ÉDESVÍZ WEBÁRUHÁZ
AKCIÓK • INFORMÁCIÓK

webaruhaz@edesviz.hu
00-36-30-781-5474
www.edesviz.hu

ÉDESVÍZ KÖNYVESBOLT
1053 Budapest, Múzeum krt. 23.

konyvesbolt@edesviz.hu
00-36-30-919-5314

ÉDESVÍZ + magazin
ÉRDEKES INFORMÁCIÓK SZERZŐKRŐL ÉS KÖNYVEKRŐL
CIKKEK AZ ÖNFEJLESZTÉS - ÉLETMÓD - SPIRITUALITÁS -
PSZICHOLÓGIA - EZOTÉRIA - COACHING - YOUNG ADOULT TÉMAKÖREIBEN
BLOGGEREK KÖNYVAJÁNLÓI

Keresd a www.edesvizkiado.hu címen!

{1} Jeffery Sobal–Brian Wansink: Mindless Eating: The 200 Daily Food Decisions We Overlook. Environment and Behavior, 2007, 39:1, 106-23. https://doi.org/10.1177/0013916506295573