A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

Mikel Maria Delgado: Play with your Cat! The Essential Guide to Interactive Play for a Happier, Healthier Feline. TarcherPerigee, Penguin Random House LLC, New York, USA

Copyright © 2024 by Mikel Maria Delgado

Illusztrációk: Lili Chin

Hungarian translation © Farkas Veronika, 2025

Hungarian edition © Jaffa Kiadó, 2025

Minden jog fenntartva

Borítóterv Tillai Tamás

Fordította Farkas Veronika

Felelős szerkesztő Schultz Judit

Felelős kiadó Rados Richárd

ISBN 978 963 687 141 3

Jaffa Kiadó • www.jaffa.hu

AJÁNLOM SCOTTNAK, AKI VÉGIG TÁMOGATOTT
A MACSKÁKKAL KAPCSOLATOS ÁLMAIM VALÓRA
VÁLTÁSA KÖZBEN, ILLETVE CLARABELLE-NEK

Tartalom

1. Miért kell a játék?

2. A macskák azért játszanak, mert vadásznak!

3. A vadászattól a játékig. Vadászat az otthon biztonságában

4. A legjobb játék kiválasztása

5. A színpad berendezése

6. Játék az egészségért

7. Kiscicától az érett felnőttig. Így fejlődik ki a játék a macskákban

8. Barátok közt? Szociális játék a macskáknál

9. Ismerd meg a macskádat! Milyen játékos a macskád?

10. Négy fontos természettudományos alapú lecke a macskajátékról

11. A játék mint terápia. Segítség nehéz eseteknek

12. Játék olyan macskákkal, akik mások, mint a többi

13. További módszerek a macskádban rejlő vadász előcsalogatásához

Epilógus

Köszönetnyilvánítások

Felhasznált irodalom

A szerzőről

1. FEJEZET
Miért kell a játék?

Egy zörrenés felébreszti a kanapén szunyókáló macskát. A kis állat álmosan felemeli a fejét. Tekintete lassan megállapodik kismadáron, amely a szomszéd szobában gondtalanul ugrándozik a falevelek (vagy papír zsebkendők?) között a padlón. A macska hirtelen éberré válik, a talpára gördül, és a kanapé karfája mögé kúszik, ami elrejti a madár szeme elől, hogy onnan figyelje a zsákmányt. A kismadár magasabbra ugrándozik, mintha fel akarna reppenni, a macska pedig némán leoson a kanapéról, és megbújik egy nagy beltéri növény kaspója mögött, amelyet ő bokornak érzékel. A földre lapul, amit megmagyarázhatatlan módon szőnyeg borít. A pupillája kitágul, a füle előreszegeződik, hogy a lehető legtöbb szenzoros információt be tudja fogadni a zsákmány elejtéséhez. Miközben a támadást tervezgeti, hátsó lába ütemesen taposni kezd, farka hevesen csapkod. Végül elrugaszkodik, közvetlenül a madár előtt landol, és mindkét izmos mellső mancsával lecsap rá.

A madár vergődni kezd a szorításában, a macska pedig az oldalára veti magát, mellső mancsaival magához szorítja az áldozatát, harapja, hátsó lábaival pedig rugdosni kezdi a tollas testet. Eközben felpillant, és észreveszi, hogy az embere a közelében áll, kezében egy pálcával, amiről zsinór lóg le. És a zsinór oda van kötve a… a madárhoz? Ez meg hogy lehet? A figyelem pillanatnyi kihagyását kihasználva zsákmánya kiugrik a karmai közül, és elrepül. A macska üldözőbe veszi, felugrik a levegőbe, tökéletes hátrabukfencet hajt végre, és ügyesen elkapja a madarat.

A macska számára ez az egész nagyon furcsának tűnik. Elvégre nem odakint van, hanem a saját otthona nappalijában. Hogy kerül a nappaliba egy madár? És hogyan lett összekötve ez a madár az emberével? Másrészt viszont a játék úgy néz ki, mint egy madár, úgy viselkedik, mint egy madár, és még a tapintása is olyan, mint egy madáré. Mi baj lehet hát, ha úgy tesz, mintha madár lenne? A macska talán tisztában van azzal, hogy ez csak játék, de azt is tudja, hogy majdnem olyan jó érzés, mint a vadászat.

Az ember életében mindig jelen van a játék. Kisgyermekkorunkban akár kövekből és botokból is készítünk játékokat, de azok a színes, csillogó tárgyak is lenyűgöznek minket, amelyeket becsomagolva kapunk. Úgy teszünk, mintha építenénk, főznénk, vagy műtétet végeznénk valakin. Úgy gondoskodunk a plüssállatainkról, mintha gyerekek lennének; meggyógyítjuk vagy ágyba fektetjük őket. Játékokat tanulunk meg, és csapatsportokat játszunk vagy nézünk. A játék fontos, sőt elengedhetetlen a gyermekek egészséges fejlődéséhez, kreativitásához, kapcsolatalakításához és jóllétéhez.

Felnőttként is szeretjük a társasjátékokat, számítógépes játékokat és sportokat. Történeteket mesélünk egymásnak, viccelődünk egymással, képzőművészeti alkotásokat hozunk létre. A képzelőerőnk segítségével interakcióba lépünk a körülöttünk lévő világgal, próbára téve kapcsolatainkat vagy a készségeinket, és eközben még jól is szórakozunk. De ahogy egyre idősebbek leszünk, általában egyre kevesebb időt szánunk játékra, mert nagyon sok egyéb dolgunk akad. A számlák ugyebár nem fizetik be önmagukat.

Azoknál a gyerekeknél, akik nem kapnak elég alkalmat arra, hogy szabadon (azaz felnőttek irányítása nélkül) játszhassanak, gyakoribb a szorongás és a depresszió. De felnőttek esetében is hasznos tanács a „jó szóval oktasd, játszani is engedd”: ha nem játszhatunk, unatkozni fogunk és unalmassá válunk.

ÖRÖKIFJÚSÁG

Mivel nem tulajdonítunk túl nagy fontosságot a játéknak önmagunk esetében, általában a kisállatainkat sem kényeztetjük el vele. De a macskáink és a kutyáink (vagy más állataink) soha nem „nőnek fel” – ők nem fognak önmagukról gondoskodni, nem fognak elköltözni otthonról és munkába állni! A háziasítás során a neoténia mentén szelektáltuk a macskákat, vagyis a fiatalabb egyedekre jellemző vonásokat részesítettük előnyben: nagy szem, kerekebb arc, rövidebb orr, valamint a barátságos viselkedés, például a bújás és a nyávogás.

Amikor ivartalanítjuk a háziállatainkat, azt is megakadályozzuk, hogy felnőtt nemi hormonok keringjenek a testükben. Ezzel megnöveljük annak az esélyét, hogy megőrzik fiatalos viselkedésmintázataikat, és csökkentjük a „felnőtt” megnyilvánulások (mint például az elkóborlás és a territórium megjelölése) kifejeződését. Nem véletlenül szoktuk gyakran „szőrös gyerekeknek” nevezni őket. Az ivartalanításnak köszönhetően a háziállataink bizonyos szempontokból gyerekek maradnak, és így a játékosságukat is életük végéig megőrzik.

A JÁTÉK MINT TÚLÉLÉSI ESZKÖZ

Amikor a túlélés szempontjából fontos viselkedési megnyilvánulásokra gondolunk (főleg más fajok esetében), általában a párzás, az élelemszerzés, a territórium megvédelmezése és a ragadozók elkerülése jut eszünkbe. A játék nem szokott túlságosan előkelő helyre kerülni ezen a listán. Talán azért nem, mert a játék szó frivolnak tűnik: időpazarlásnak, olyasminek, amit csak gyerekek csinálnak, vagy amivel csak akkor foglalkozunk, amikor az élet komolyabb feladatait (munka, iskola, higiénia, alvás) már elintéztük. De mi lenne, ha úgy tekintenénk a játékra, mint a kreativitás és képzelőerő megnyilvánulására, gyakorlásra a „való világhoz”, aminek során biztonságos körülmények között próbálhatunk ki olyan helyzeteket, amelyek élesben veszélyesek lehetnek?

A játék segít az állatoknak kompetens felnőtté válni. Úgy fejlesztik a mozgási képességeiket, hogy struktúrákkal és háromdimenziós terekkel kísérleteznek, miközben felderítik a környezetüket (lokomotoros játék). Azt, hogy hogyan szerezzenek élelmet, vagy hogyan vadásszanak, a tárgyakkal való interakciók közben tanulják meg (tárgyjáték). A fiatal állatok pedig gyakran játékos birkózás során gyakorolják be, hogyan viselkedjenek másokkal (szociális játék).

Ezen a funkcionális lencsén keresztül szemlélve az állatok játéka sokkal logikusabbnak kezd tűnni. Ezzel együtt a játéknak nem mindig van magasabb rendű célja – biztosra veszem, hogy néha pusztán „szórakozásra” szolgál. Bizonyos kutatásokból az is kiderül, hogy az állatok akkor is játszanak, amikor stressz éri őket – talán mert így vezetik le a feszültséget, vagy így nyugtatják meg önmagukat. Egyesek számára a játék a megelőzést szolgálja, másoknak a gyógymódot. Az idegtudósok azt is megfigyelték, hogy amikor az állatok játszanak, a motivációval, érzelmekkel és jutalmazással kapcsolatos agyterületeik aktiválódnak. Egyes állatok akkor játszanak, ha jól érzik magukat, mások azért, hogy jól érezzék magukat.

A JÁTÉK OKOSSÁ TESZ

A játék nemcsak az emberek számára biztosít kognitív előnyöket, hanem az állatoknál is összefüggésben áll a nagyobb agymérettel – minél bonyolultabb egy faj játékrendszere, annál nagyobb az átlagos agymérete a testéhez képest. Bár a madarak „okosságát” gyakran az eszközhasználat képességével kötik össze, valójában nem ez határozza meg a madarak agyméretét, hanem a játék. Azoknak a madaraknak van a legnagyobb agyuk, amelyek sok időt fordítanak szociális játékokra, de még a manipulációs játékokat preferálóknak is nagyobb az agyuk azoknál, amelyek egyáltalán nem játszanak.

De miért segít a játék az agynak? A játék és a feladatmegoldás összefüggésben áll a szürkeállomány, vagyis az agyban túlsúlyban lévő, a tanulásért, emlékezetért és koordinációért felelős agyszövet (ebből áll például az agykéreg és a kisagy) mennyiségével. A játék az elhalástól is megvédheti az agysejteket, vagy bizonyos esetekben akár a meglévő agysejtek szaporodását vagy funkcióváltását is elősegítheti. A játék közben felszabaduló, jó érzéseket okozó vegyületek a tanulás folyamatához is hozzájárulnak: segítenek bevésni a leckéket, és befogadóbbá teszik az agyat az új információkkal szemben.

MIÉRT KELL A JÁTÉK?

UNIVERZÁLIS ELŐNYÖK

•A játék felkészíti az egyént a „való életre”

•Elősegíti az agy fejlődését és egészségét

•Jó érzés játszani

•Javítja a mentális egészséget

•Megnöveli a kreativitást

A JÁTÉK MINDENKINEK JÓ

A játék nem véletlenül található meg mindenütt az állatvilágon belül. A játék oldja a depressziót és a szorongást, felkészít az élet komolyabb feladataira, sőt még okosabbá is tehet. Mindezek az előnyök valószínűleg a macskánk esetében is igazak, és az is éppen ilyen fontos, hogy – mint az a 6. fejezetből ki fog derülni – a játék hiánya arra figyelmeztethet minket, hogy valami nem stimmel a macskával vagy a környezetével.

Bár ez a könyv főleg azzal foglalkozik, hogy hogyan tehetjük jobbá a macskák életét játékkal, a céljaim nem merülnek ki ennyiben. Abban reménykedem, hogy azáltal, hogy új és friss nézőpontból mutatom be neked, hogyan játszhatsz a macskáddal, a vele való kapcsolatodat is segíthetek jobbá tenni. Amikor én játszom a saját macskáimmal, rengeteget mosolygok, és szeretném úgy gondolni, hogy a kedvenceddel való játék a te életedet is megszépítheti. A játék derűssé tesz, és segíthet elterelni a gondolatainkat a nyomasztó dolgokról. A játék mind neked, mind a macskádnak szórakoztató. Jót tesz neked, és jót tesz a cicádnak.

Úgyhogy kezdjük is, rendben?

A Jaffa Kiadó könyveinek teljes választéka megvásárolható könyvesboltunkban:

1114 Budapest, Vásárhelyi Pál u. 10.

Elektronikus változat:

eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

Készítette Ambrose Montanus

Felhasznált betűtípusok

Afacad – SIL Open Font License

EB Garamond – SIL Open Font License

Noto Serif – Apache License 2.0

Roboto – Apache License 2.0

Source Serif 4 – SIL Open Font License