Tavaszi megújulás 2023.

Tartalom

Még mindig tart, sőt életmóddá vált

Mit kapsz a könyvtől?

Gyakorlati tippek a tavaszi hulladékcsökkentéshez

1. Szemléletmód

1.1 Tavaszi megújulás

1.2 Éld a mindennapokat a zero waste alapszabályai szerint

1.3 Tervezés, időbeosztás

1.4 Hulladékmentes életmód gazdasági válság idején

1.5 Szokások és hagyományok húsvétkor, környezettudatosan

2. Bevásárlás

2.1 Piac, kosárközösségek, csomagolásmentes boltok

2.2 Tavaszi dekoráció

2.3 Bevásárlólista

2.4 Hasznos eszközök

2.5 Húsvéti bevásárlás

3. Konyha

3.1 Szezonális élelmiszerek tavasszal

3.2 Indul a befőzési időszak

3.3 Textileszközök a konyhában és az étkezésnél

3.4 Élelmiszermentés és újrahasználat

3.5 Újítsd meg az étrendedet!

4. Fürdőszoba

4.1 Zsebkendő

4.2 Hajápolás tavasszal

4.3 Szőrtelenítés és borotválkozás

4.4 Menstruáció eldobható eszközök nélkül

4.5 Friss tavaszi illatok

5. Tavaszi nagytakarítás

5.1 Kamra és konyhaszekrény

5.2 Hűtőszekrény-takarítás

5.3 Gardróbszekrény és tavaszi ruhatár

5.4 Ablak/tükör tisztítása

5.5 Tavaszi frissítő fürdőszoba-nagytakarítás

6. Tavaszi kert, balkon, növények

6.1 Díszkert kialakítása

6.2 Konyhakert kialakítása

6.3 Luffatök — a kedvencem

6.4 Kert és dekoráció

6.5 Komposztálás

Zárszó

Még mindig tart, sőt életmóddá vált

2016 elején kezdtem el azokat a gyökeres változtatásokat bevezetni az otthonomban, amelyekkel célom a családom által termelt hulladékmennyiség radikális csökkentése volt. A hulladékcsökkentés azóta már nem csupán valamiféle hóbort, hanem az életünk részévé, életmóddá vált. Az elmúlt évek során ez a törekvésem nem állt meg, a szemléletmódom tovább formálódott. Ma már nemcsak a háztartásunk hulladékmennyiségét szeretném csökkenteni, hanem egyéb, a klímaválság enyhítését szolgáló szokásokat is bevezettem, amiben a családtagjaim is egyre inkább partnerek.

Szemléletem és az általam követett gyakorlati lépések további alakításában komoly szerepet játszott a Takács-Sánta András (humánökológus, egyetemi docens, 9 évig az ELTE Humánökológia mesterszakának

igazgatója) vezetésével 2010 óta rendszeresen megtartott Humánökológia Tanfolyam, amelynek 2021-es kurzusát én is elvégeztem. A tanfolyamon a klíma-, illetve ökológiai válság problémáival, okaival és megoldási lehetőségeivel foglalkoztunk. Végigkísértük létezésünk bolygónkra gyakorolt hatását az ember megjelenésétől egészen napjainkig, vizsgáltuk, hogy a bioszférát hogyan változtatjuk meg a különféle cselekvéseinkkel, milyen mértékben alakítjuk át a földi életet. Ezek a változások, változtatások milyen társadalmi, ökológiai, gazdasági következményekkel járnak. Beszéltünk az éghajlatváltozásról, erdőirtásokról, fajkihalásokról, vízszűkösségről. Szó volt ugyanakkor az ökológiailag fenntartható társadalmak kialakításának lehetőségéről is. Gyakorlatilag az ökológiai válság minden aspektusára kitértünk, és előremutató megoldási lehetőségeket, megvalósítható kiútalternatívákat is áttekintettünk.

A tanfolyam hatására még erőteljesebbé vált bennem az érzés, hogy jó irányba haladok a hulladékcsökkentési célommal, azonban ennél sokkal többet is tehetek. A képzés hatására fokozott figyelmet fordítok a különféle ökológiai szempontokra, melynek alapját részben az 5 alapszabály határozza meg, részben pedig a hasonló gondolkodású emberekhez való csatlakozás, egy ökokisközösség életre hívásának és működtetésének igénye. A hulladékcsökkentés mellett törekszem arra, hogy minél inkább lokális (saját település, vagy Magyarország, esetleg Európa) és szezonális termékeket vásároljak. Ez nem csupán az élelmiszerekre vonatkozik, hanem egyéb használati eszközeinkre is, mint például: hétköznapokban használt szappanainkat egy helyi kézművestől vásárolom, az élelmiszereket a helyi piacon és a helyi kosárközösségnél szerzem be, a ruháink egy része is magyar vagy európai gyártó terméke. Még fontosabbá vált, hogy az autóhasználatot minimalizáljam, és lehetőség szerint valóban környezetbarát alternatívákat válasszak, amikor közlekedem (gyalog, kerékpár, tömegközlekedés — főként vonat). Fokozottabban figyelek az energialábnyomunkra: fűtés-, áram- és vízfogyasztásunkat is próbálom csökkenteni. Elindítottam a városunkban egy ÖkoPiknik nevű beszélgetőkört, kisközösséget is, ahol a helyi lakosok és a helyi ökoklubok képviselői is rendszeresen jelen vannak. Együtt szeretnénk helyi szinten változásokat elérni. A célunk egy fenntartható, élhetőbb és mindenképpen ökologikus kisváros. Ehhez eddig online szemléletformáló kampányokat indítottunk, amelyek célja a lakosság szemléletformálása, de további terveink vannak offline, személyes események és programok megszervezésére is (például közösségi komposztálók létrehozása, ingyenesen használható komposztládák készítése önkormányzati támogatással, a helyi zöld csoportosulások népszerűsítése, a hulladékmentes életmód egyszerűségének bemutatása).

Mit kapsz a könyvtől?

A következő fejezetekben olyan alternatív, de egyszerű és bárki számára elsajátítható megoldási javaslatokat mutatok be, amelyek szezonálisan, elsősorban a tavaszi időszakban segítenek az ökologikusabb életvitel kialakításában. A Dobd ki a szemetest! című könyvemnél korábban megismert, tematikusan (szemléletmód, bevásárlás, konyha, fürdőszoba, takarítás és kert) bontott rendszerben, olyan gyakorlati tippeket mutatok, amelyek a mi családunknál beváltak. Bár az ünnepnapok alatt — így húsvétkor is — törekszem arra, hogy azok minél környezettudatosabban teljenek el, a hétköznapi rutinok megváltoztatásához hasonlóan, nem erőltetek semmit a családom tagjaira. Lehetőségeket kínálok és mutatok számukra, és most számotokra is, amit bárki kipróbálhat. Most téged is arra hívlak, hogy az általam bemutatott ötletekből merítve próbáld ki azokat, amelyeket kivitelezhetőnek tartasz, bátran kísérletezz, találd meg a számodra és családod számára legjobb megoldásokat. Mert hisszük, hogy

…minden kis lépés számít!

Gyakorlati tippek a tavaszi hulladékcsökkentéshez

1. Szemléletmód

1.1 Tavaszi megújulás

A tavaszi időszak tökéletes lendületet adhat a kisebb-nagyobb megújulási és megtisztulási folyamatoknak. A karácsonyi ünnepek és az előző év lezárultával, az első hetekben, hónapokban általában a legtöbben próbáljuk összeszedni magunkat, és bár az újévi fogadalmaink folyamatosan ott lebegnek a fejünk fölött, mégis nagyon nehezen sikerül igazán beindítani az évet. Valójában legtöbbünknél a tavaszi természet ébredése képes valódi változásokat hozni az életünkben. A tavasz az az időszak, amikorra összegyűjtjük az energiáinkat, és sokszor érezzük azt, hogy most képesek lennénk az egész világot megváltani. Ez az az érzés, amit ki kell használnunk, és a bolygónk, a jövőnk, a gyermekeink jövője érdekében, kis lépésekkel könnyedén elindíthatjuk a változást — magunkban és a környezetünkben egyaránt. Bármelyik szinten tartunk is a hulladékmentes életmódra történő átállásban, az emberi kapcsolatok, a beszélgetések, a baráti/családi találkozások révén segíthetünk egymásnak a változásban.

A tavasszal egyre gyakoribb szabadtéri baráti, családi, közösségi összejövetelek, a húsvét újra és újra összehozza az embereket, felfrissíti az élő kapcsolatokat, új kapcsolatok és közösségek kialakulását segíti. Ilyen alkalmakkor beszélgessünk a környezettudatos életmódról, ötleteljünk együtt a hulladékcsökkentés megoldásairól, keressünk olyan szerveződéseket, amikben együtt részt tudunk venni. Ez lehet egy közös szemétszedés a környéken, közös workshopon való részvétel, faültetés.

Az így kialakuló beszélgetések nem csupán információkat adnak az érdeklődőknek, hanem ennél sokkal fontosabbat is: meg tudod mutatni az érzéseidet a klímaválsággal, a hulladék problémájával kapcsolatban. Az érzelmek kimutatása révén a hallgatóság sokkal befogadóbb lesz, jobban átérzi a helyzetet, így motiváltabbak is lesznek arra, hogy ők is változtatni kezdjenek.

Mutatok pár példát arra, hogy a kellemes tavaszi időszak milyen lehetőségeket nyújt bárkinek, hogy más emberekkel komoly beszélgetésbe kezdhessen, valódi kapcsolatokat alakíthasson ki, vagy akár régieket frissítsen fel. Ezeket az eseményeket magad is megszervezheted. Ha nem érzel magadban elég energiát, vagy időhiánytól szenvedsz, akkor a szervezést hagyd másokra. Azonban mindenkit csak biztatni tudok arra, hogy csatlakozzon a programokhoz. Természetesen a felsorolt példákon túl még rengeteg lehetőség van arra, hogy a tavaszi kellemes időjárást kihasználva, csoportokhoz csatlakozva, valódi változtatásokba kezdjünk. Ehhez nagyszerű inspirációt nyújthat a Kisközösségi Program által összeállított honlapon megtalálható, tematikusan rendszerezett ötlettár.

Szervezzünk kirándulásokat, vagy csatlakozzunk mások által rendezett eseményekhez! Hívjunk meg barátokat, családtagokat, vagy akár a lakóhelyünkön élő, korábban számunkra még ismeretlen, vagy csak a közösségi médián keresztül ismert embereket. Csatlakozzunk helyi szervezésű kirándulásokhoz. Ha mi magunk szeretnénk kezdeményezni, akkor szervezhetünk kirándulást olyan emberek csoportjának is, akik közösségi oldalak tematikus csoportjainak tagjai. A személyes megismerkedés és közös élmény erősíti a téma iránt érdeklődők kapcsolatát, és új dimenziókat is megismerhetünk, megismertethetünk. Ezek az alkalmak tökéletes lehetőséget nyújtanak olyan kötetlen, szabad beszélgetésekre, ahol megismerhetjük mások véleményét és hozzáállását akár a klímaválság vagy a hulladékmentesség témájában is.

Szervezzünk garázsvásár-fesztivált! A garázsvásár során a háztartásokban felgyülemlett, használaton kívüli tárgyak új gazdára találhatnak, így az eszközeink ismét értékké válhatnak más családoknál. Ezzel az eseménnyel az eszközök hulladékká válása elodázható, és a fogyasztás csökkenthető (ezzel természetesen a kiadások is). Amikor az egyéni garázsvásárok összeszerveződnek, egy időben, párhuzamosan több helyszínen zajlanak, a szervezők pedig különböző kiegészítő programokkal igyekeznek minél vonzóbbá tenni az eseményt, azt garázsvásár-fesztiválnak nevezzük. A szervezők törekszenek arra, hogy az árusítóhelyek földrajzilag viszonylag közel legyenek egymáshoz, ezért gyakran például egy utca vagy a szomszédság szervezi meg a garázsvásár-fesztivált.

Ezeknek az eseményeknek sokkal nagyobb szerepe van annál, mint hogy olcsón, számunkra még hasznos tárgyakat szerezzünk be. A fesztiváljellegű események jelentősen erősíthetik az adott közösség kapcsolódását. A garázsvásár-fesztiválok alkalmával könnyebben és jobban megismerkedhetünk a környéken lakókkal, segíthetjük, támogathatjuk egymást, így ezek igazi közösségépítő programok lehetnek. A valós közösségek megléte pedig a mai világban igazi mentőövként szolgál az ökológiai válság kezelésében, és pozitív hatással van a hasonló gondolkodású emberek hangulatára, közérzetére.

Alakítsunk ökokört, vagy kapcsolódjunk egy meglévőhöz! Az ökokörök olyan, néhány tagból álló csoportok, amik valamilyen környezetvédelmi témában aktívan cselekszenek. Az általában 2-3 heti rendszerességgel történő személyes találkozásaik során az adott témában a tagok egymást segítik, támogatják, tanítják. A tapasztalatok megosztásával gyorsabban és könnyebben tudnak változtatni a megszokott rutinjaikon. Ökokörök a legkülönfélébb témában alakulhatnak, ilyenek például a Tudatos Vásárlók Egyesülete által szervezett ÖkoKör Kamra és Tiszta otthon ÖkoKörök, illetve a GreenDependent Intézet és Egyesület által indított Energiaközösségek. Én jelenleg aktív tagja vagyok a helyi Dombvidék Kosárközösségnek és az általam indított Ökopiknik elnevezésű kisközösségnek.

Készítsünk együtt közösségi komposztálókat! Egy háztartás átlagos szemétmennyiségének harmadát a komposztálható hulladékok teszik ki. Tökéletes tavaszi közösségi program, ha a lakóhelyünkön közösségi komposztálókat készítünk. Ezeket a közösségi komposztálókat általában egy kisebb csapat kezeli, de bárki használhatja, akár van saját kerti komposztálója, akár nincs (mert például nincs kertje). Az így keletkező komposztot is bárki felhasználhatja, de az esetek többségében közösségi területek táptalajának dúsítására használják fel az önkéntes csapat tagjai. A komposztládák elkészítésének és telepítésének ideális időszaka a tavasz, amikor elkezdenek felgyülemleni a lakóházaknál keletkező tavaszi kerti hulladékok is a komposztálható konyhai hulladékok mellett. Ezek elhelyezése sok családnál gondot okoz, így jobb híján a kommunális hulladékgyűjtőbe dobják, ahelyett, hogy a komposztálás révén visszaadnák a természet körforgásába. A közösségi komposztálók nem csupán az ilyen jellegű hulladékok környezetbarát elhelyezésére nyújtanak megoldást, de komoly csapatépítő jelleggel is rendelkeznek.

A saját lakóhelyemen szerzett gyakorlati tapasztalataim alapján fontosnak tartom elmondani, hogy a közösségi komposztáló kihelyezése jóval több időt és erőfeszítést igényel, mint egy magánkerti változat kialakítása. A közösségi komposztálók többnyire önkormányzati vagy lakóközösséghez tartózó területen helyezkednek el – például egy lakótelep parkos részén. A komposztálónak közterületen való felállításához engedélyt kell kérnünk az önkormányzattól, vagy a lakótelep közös képviselőjétől. A lakosok megfelelő tájékoztatása sem elhanyagolható: ha nem ismerik a komposztáló előnyeit, megfelelő működésének szabályait, akkor előfordulhat, hogy eredetileg támogató és előremutató közösségi tevékenységünk ellenállásba ütközik, konfliktusok forrásává válik. Ha azonban kellő körültekintéssel és kitartással vagyunk egy ilyen projektben, a sikeres kihelyezést követően évekig élvezhetjük a közösségi komposztáló előnyeit, és szemléletformáló hatását.

1.2 Éld a mindennapokat a zero waste alapszabályai szerint

Elmondhatom, hogy — több mint 7 év kísérletezés és tapasztalatszerzés után — mostanra családi rutinná vált a hulladékmentes életmód 5 alapszabályának gyakorlása a mindennapi döntéseink során, évszakoktól és ünnepnapoktól függetlenül. Bár az évek alatt felismertem és elfogadtam, hogy a 100%-os hulladékmentesség nem kivitelezhető, a szemét mennyisége azonban nagyon jól minimalizálható. Sokan low waste életmódnak nevezik, én szívesebben maradok a zero, azaz nulla hulladék megnevezésnél. Azt gondolom, hogy ez a kifejezés jobban tükrözi az egyik fontos közös célunkat, azaz az egyén tényleges szerepét a hulladékcsökkentésben.

A környezettudatos gondolkodásmód már nem csupán egyes szokásaink átalakításáról szól, hanem átszövi a teljes életünket.

Köszönöm, nem kérem! A visszautasítás az első és legfontosabb szabály ebben a szemléletmódban. Utasítsd vissza, ne fogadd el, ne vásárold meg, ne vidd haza, ne kérd el! A mindennapok során folyamatosan találkozhatunk olyan esetekkel, amikor a másik fél valamilyen célból (reklám, kapcsolatfelvétel, köszönet kifejezése) valamilyen tárgyat, eszközt szeretne adni nekünk. Mielőtt boldogan bármit elfogadnánk, érdemes egy pillanatra megállni, elgondolkodni, és feltenni magunknak a kérdést: valóban szükségem van rá? Ilyenkor a legtöbb esetben a válasz: nem. Az ingyenesen adott tárgyak, szóróanyagok, reklámeszközök rendszerint pusztán a hulladékunk mennyiségét növelik, és csak kis mértékben jelentenek valódi értéket, ezért nyugodtan visszautasíthatjuk őket.