Horváth Balázs

A fenntarthatóság
pszichológiája

A környezeti problémák emberi oldala
– részlet –

A könyv kiadását a Magyar Tudományos Akadémia és
a könyvkiadói program keretében a Nemzeti Kulturális Alap támogatta.

© Horváth Balázs, Typotex, Budapest, 2020
Engedély nélkül semmilyen formában nem másolható!

ISBN 978 963 493 109 6

Kedves Olvasó!
Köszönjük, hogy kínálatunkból választott olvasnivalót!
Újabb kiadványainkról, akcióinkról a www.typotex.hu és a facebook.com/typotexkiado oldalakon értesülhet.

Typotex Kiadó
Alapította Votisky Zsuzsa, 1989
A kiadó az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók
és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja.
Felelős kiadó: Németh Kinga
Főszerkesztő: Horváth Balázs
Felelős szerkesztő: Kovács Zoltán
A kötetet gondozta: Jutai Péter
Borítóterv: harom.studio – marci borbas
Elektronikus könyv: Nagy Lajos

Tartalom

Ajánlás (Beer Miklós)

Ajánlás (Bagdy Emőke)

Előszó

1. rész
A boldogtalan majom

1. fejezet
A boldogság természete

Furcsaságok a boldogság eloszlásában

Miért nem boldogabbak a civilizált emberek?

További akadályok a civilizált boldogság útjában

Az anyagi környezetszennyezés

A föl-földobott kő

2. fejezet
A depressziótól az áramlatig

A legfőbb rossz: a depresszió

A depresszió okai

A legfőbb jó: a boldogság

Boldogság áramlatban

A kellemes élet nem feltétlenül jó

3. fejezet
Kultúra és boldogság

A gyűjtögető-vadászó boldogság

A flow-val rokon jelenségek

A civilizáció perifériáján

Munka és boldogság

4. fejezet
Boldogabbak lettünk?

Civilizált próbálkozások a boldogság helyreállítására

Az „önzetlen” boldogság

Civilizáció tévúton

Mi tesz boldogabbá? A gyűjtögető-vadászó boldogság forrásai

A civilizáció állítólagos boldogsága

2. rész
Meditáció és misztika

5. fejezet
Meditáció és egészség

A figyelem és a meditáció

A meditálás előnyei

Élettani és terápiás hatások

A meditáció és a boldogság

Csodás képességek

6. fejezet
A misztika útja

A misztikus tapasztalat

Vallás és meditáció

Boldogságkerülő iskola

Tágabb összefüggések

Vallási megközelítés, egyházi reakciók, teológiai megfontolások

Tudatállapot-változás

7. fejezet
További aggályok

„Démoni” nehézségek az úton

Az ellentétek feloldódása, minden egy, panteizmus

Értelemellenesség

Eltávolodás a dolgoktól, közömbösség

Ürességben boldogság

Minden jó

Saját akarat

Intuíció és belső átalakulás

Az én feladása

Üresség

Áttörés

Az eredmény

Az empátia növekedése

Tett nélküli tett

Jelenlét

Istenről semmit sem lehet mondani

3. rész
Misztikafóbia

8. fejezet
Márták kora

Nyüzsgedelmes Egyház

Párhuzamok

A technika

9. fejezet
Kinek van igaza?

A megigazulás útja

Vita egy „hitvédővel”

Néhány jó tanács

4. rész
A valóság majomaggyal felfoghatatlan természete

10. fejezet
Furcsaságok a fizikában

A fizika forradalma

Schrödinger macskája

Einstein fotonjai

Univerzumsokadalom: Az önző fizikai törvény

Az anyag végső szerkezete

Paranormális jelenségek

5. rész
A tudomány „áldásai”

11. fejezet
Találmányok hátulütőkkel

Tévedni emberi dolog

Ózonlyuk tanulságokkal

Kopogó motorok és újabb tanulságok

Veszélyes csodaszerek

Egy találmány, amelyért még ma is indokolatlanul rajongunk

Egy másik, amelyért szintén

12. fejezet
Mémek fogságában

A találmányok generációkon átívelő hatása

Majd megoldjuk! Vagy mégsem?

Mémek rabságában

Legszentebb mémjeink: a művészetek és a tudomány

Paleolit vagy vegán? A táplálkozás pszichológiája

Intézmények a modern szociológiai problémák kezelésére

6. rész
A hiperaktív majom

13. fejezet
Öncélú ingerkeresés

Majom a piramison

Az individualista majom

Az extrovertált majom

Az élménykereső majom

A hiperaktív majom

14. fejezet
Eltérített civilizáció

Legfőbb büszkeségünk: az emberi agy

A modern ember tragédiája

Introvertált utak

A vallások evolúciója

A szemléletek evolúciója

A kereszténység szerepe a civilizáció fejlődésében

15. fejezet
A hiányzó természet

A vallás? Igen, de másképpen

Tanulságok

Egyik csapdából a másikba

Magabiztosan a fenntarthatatlanságba

Modern próbálkozások a gyűjtögető-vadászó lét pozitívumainak visszaszerzésére

16. fejezet
Reménnyel a jövőbe

Jövőlatolgatás

Egy felszabadító felismerés

A két út

Irodalomjegyzék

Internetes hivatkozások

Lábjegyzetek

Ezt a könyvet szeretettel ajánlom Édesanyámnak

Ajánlás

Vannak könyvek, amelyeket ha az ember könnyelműen elkezd olvasni, nem tud letenni. Valahogy így vagyok a Fenntarthatóság pszichológiájával is.

Boldogság? Számomra ez az élet értelmének szinonimája. Ha valamiről valóban érdemes gondolkodni, róla eszmét cserélni, akkor ez az. Ferenc pápa nemrégiben egy távol-keleti útján mondta: „A jóléti társadalom elfelejt feltenni egy kérdést, és ez az élet értelme”.

Horváth Balázs professzor úr ezt a legfontosabb kérdést járja körül nagy körültekintéssel és szakmai hozzáértéssel. Sziporkázó idézetek, nagyszerű megállapítások, elgondolkodtató összefüggések teszik izgalmassá ezt az eszmefuttatást, jelzik a szellemtörténet és a kultúrtörténet próbálkozásait.

A civilizáció elbűvölő eredményei, a tudományos kutatás vívmányai, a vallási megközelítés által felkínált „pályamódosítások” mind-mind bonyolítják, színesítik a boldogságkeresés útját. A kudarcok, csapdák, úttévesztések minden nemzedék számára feladják a leckét: merre tovább?

Jó szívvel ajánlom mindazoknak ezt az újabb kötetet, akik veszik a bátorságot és mernek elgondolkodni az emberiség nagy-közös kérdésén, és vállalják az együtt gondolkodás felelősségét és kockázatát.

Beer Miklós

Ajánlás

Ez a könyv egy trilógia harmadik tagja, az előzőekkel szerves összefüggést alkotó mű. Elődjei, A beteg bolygó és az Erkölcs és civilizáció az élettartamnak és egészségnek az elmúlt tízezer év alatt végbemenő változásaival, valamint a környezeti problémákhoz csatlakozó erkölcsi kérdésekkel, ezek elemző megvitatásával foglalkozik. A harmadik – jelen – kötet központi témája az emberi boldogság. Vajon az elmúlt évezredek során felhalmozott hatalmas tudás boldogabbá tett-e minket, a hozam pozitív-e? Arányban áll-e az egyidejűleg létrejövő károkkal és veszedelmekkel? – kérdi a szerző.

Korunkra kétségkívül kialakult egy „legversengőbb, legpénzéhesebb, legmagabiztosabb, legöntetszelgőbb és legindividualistább nemzedék” – idézhetjük Datton szavait. Az ember, akit Szentgyörgyi Albert „őrült majom”-nak nevezett, vajon korunkban miért viselkedik úgy, mint egy őrült? – veti fel a kérdést Horváth Balázs, aki az „őrült majom”-ról bebizonyítja, hogy valójában „boldogtalan majom”. Boldogság helyett a depresszió, boldogtalanság, stresszbetegségek, önpusztító autoimmun bajok hatalmasodtak el rajta. Vajon miért van ez így, miért nem járhat együtt az anyagi-gazdasági jólét az életminőségi jólléttel, boldogsággal, megelégedettséggel és örömteli élettel? A könyv rendkívül gazdag ismeretanyaggal válaszol a kérdésre, rendre megvizsgálva a pozitívumok mögött húzódó akadályokat, destrukciókat.

A könyv hat fő része és tizenhat fejezete izgalmas olvasmány, amelyből személyes érdeklődésemnek megfelelően emelek ki megdöbbentő és új összefüggésekre rávilágító részleteket. A szerző nem fukarkodik a kritikus megfogalmazásokkal sem, pl. a „boldogságkerülő iskola” telitalálatosan jellemzi oktatásgyakorlatunkat, a „spirituális élmény nélküli teológia” az extrovertálódó egyház igyekezetét a lelkek bevonzására. A fizika forradalmáról adott képet a „valóság majomaggyal felfoghatatlan természeteként” fogalmazza meg. A fizika az elmúlt száz évben tényleg sok olyan jelenséget fedezett fel, amelyekről a természettudományosan művelt emberek többsége sem tud. A kvantummechanika sem anyaga a középiskolai oktatásnak, noha nagy jelentősége lehetne. Fény derülhetne a misztika és a kvantummechanika bizonyos összefüggéseire. Az emberi tudás megáll a XIX. század végének fizikai világképénél, ezért már nincs nyitott befogadóképesség az újabb, olykor paranormálisnak ható ismeretek iránt. Az előítéletesség uralkodik. Való igaz, hogy a tudományos haladás vívmányai gyakorta felfoghatatlannak tűnnek, és nem csupán áldást hordoznak, amint azt az ötödik rész bemutatja, hanem az is mélyen igaz, hogy az a helyzet, amelybe az emberiség a szellemi teljesítménye révén önmagát hozta, kétségbeejtőnek mondható. Ezt Konrad Lorenz is állítja az Embervoltunk hanyatlása című könyvében. Számomra kifejezetten izgalmasak a könyv második részének a meditációról és misztikáról írt fejezetei, illetve a misztikafóbia megvilágítása – olyannyira, hogy legszívesebben minden olvasni tudó emberhez eljuttatnám, hadd szülessen végre előítéletmentes konszenzus ezekben a kérdésekben. A 14. fejezetet is ki kell emelnem. Címe: „Eltérített civilizáció – Legfőbb büszkeségünk: az emberi agy”, amelynek csodáira ámulhatunk rá, és úgy olvashatjuk, mintha egy ismeretterjesztő előadást hallgatnánk. Sokat tanulhatunk belőle.

Ez a könyv az emberi jóllét és boldogság mibenlétét, akadályait és sebzettségét a legkülönbözőbb optikákból világítja meg, és a filozófia, vallások, a természeti, kapcsolati, lelki-szellemi, spirituális vonatkozások szempontjából láttatja számunkra, kibővítve tudásunkat és növelve műveltségünket önmagunkra, a világra és e kettő kapcsolatára vonatkozóan.

A szerző nyíltan bevallja, hogy könyvének nem a megoldások keresése az elsődleges célja, inkább a diagnózis felállítására vállalkozik. Lelki érzékenységeket tár fel bizonyos területeken (például a vallási elfogultságok a meditációval, kontemplációval szemben; a jógára vonatkozó előítéletesség; a spiritualitás elutasítása a rá vonatkozó ismeretek nélkül, s így tovább) és rávilágít a konszenzus, egymás megértésének szükségességére.

Jelen kötet fontos és jó könyv mindnyájunk számára, mert mintegy felsőfokú továbbképzést ad olyan ismeretekre vonatkozóan, amelyekhez életvitelünk intenzitása miatt nem férhetünk hozzá. Noha nem szolgál megoldással, mert arra nehéz volna bárkinek is vállalkozni, mégis kinyitja a szemünket a jelen valóságra, és felhívja a figyelmünket közös felelősségünkre egész világunkért, teremtett környezetünkért, a létfeltételként adott Univerzumért, a külső világon túl pedig belvilágunkért, a megőrzendő és fenntartható fejlődés érdekében.

Budapest, 2020. március 18.

Prof. Dr. Bagdy Emőke

Előszó

„Miért viselkedik úgy az ember, mint egy őrült? Ezzel a kérdéssel szeretnék foglalkozni.”

(Szent-Györgyi Albert: Az őrült majom)

Nem olyan rég egy környezetvédelmi konferencián, amelyen magam is részt vettem, a rendezvény elnöke – mintegy hangosan gondolkodva – a következő kérdést tette fel: „Addig rendben van, hogy az elmúlt évezredek során ekkora tudást felhalmoztunk, és ennyire megváltoztattuk az életünket. De vajon boldogabbak lettünk ettől?” A költői kérdésre nem érkezett válasz, de valószínűleg nem is érezte úgy senki, hogy a felvetés választ igényelne. Én viszont határozottan úgy gondoltam, hogy erre a kérdésre nagyon megérné választ találni. Sőt, ennél fontosabb kérdés talán nincs is.

Arisztotelésztől a mai pszichológusokig mindenki egyetért abban, hogy a boldogság a legfőbb jó, és úgy tűnik, elérésének vágya minden cselekedetünk végső mozgatórugója. A boldogság érkezhet a cselekedet pillanatában vagy többéves késleltetéssel, esetleg már az életünk után vagy a következő életünkben, de a cél mindig ez. Akár szorgalmasan dolgozik valaki, akár ügyeskedésből próbál megélni, akár idegen országban telepedik le, akár itthon marad, mindenképpen a boldoggá válás vágya vezérli. A boldogság az egyetlen, amit önmagáért kívánunk – minden mást csak azért, hogy általa boldogabbak legyünk.

Ha a boldogság ennyire központi eleme életünknek, kézenfekvő megvizsgálni, hogy az elmúlt tíz-tizenkétezer évben, mióta a világot kimozdítottuk a sarkaiból, közelebb jutottunk-e hozzá. Ha igen, akkor valószínűleg jó úton vagyunk. Ha nem, akkor valamit elrontottunk – sőt, minden valószínűség szerint teljesen rossz irányba megyünk. Ha történelmünk során egyre boldogabbak lettünk, akkor minden okunk megvan azt feltételezni, hogy ez a jövőben is így lesz, és egyszer elérjük, amire vágyunk. Ha viszont inkább a boldogtalanság nőtt, akkor nagyon komolyan el kell gondolkodnunk, jó-e az az irány, amelyet a mezőgazdaság feltalálása óta követünk.

Vannak, akik szerint ezen töprengeni már csak azért is felesleges, mert úgysem tudunk változtatni az egész emberiség történelmének menetén. Még ha ki is derülne, hogy a természeti népek boldogabbak voltak nálunk, hogy mehetnénk vissza majdnem nyolcmilliárdan a gyűjtögető-vadászó életmódba? A könyv végén még egyszer megvizsgáljuk ezt a problémát, de már most érdemes végiggondolnunk valamit. Tízezer éve haladunk a környező világ megváltoztatásának útján, és vitathatatlan, hogy ennek során sokat elértünk. De közben az új életmód sok hátrányát is megtapasztaltuk. Légkondicionálhatjuk lakóházainkat, gyors és kényelmes közlekedési eszközökön utazhatunk, fejlett orvostudomány gyógyít bennünket stb. – ugyanakkor még sosem éheztek ennyien, még sosem volt ennyi alultáplált, már bőrünkön érezzük az éghajlatváltozás hatásait (Magyarországon évente átlagosan 780 áldozata van a hőhullámoknak1), miközben óránként másfél tucatnyi faj pusztul ki Földünkön. Vajon jobb vagy rosszabb lett a világ?

Erre a kérdésre mindenki másképp felel. A progresszivisták szerint – akik közé az emberek túlnyomó többsége sorolható – a világgazdaság növekedése, a tudomány és a technika fejlődése, a rendelkezésünkre álló energia, teljesítmény és információ mennyisége alapján egyértelmű, hogy az emberi élet sokkal gazdagabb és kellemesebb lett. Pár dolgot még ki kell javítanunk, de a tendencia tökéletes. A szkeptikusok szerint viszont – akik közé magam is tartozom, és akiket gyakran pesszimistáknak is neveznek – a pozitív következmények eltörpülnek a negatívak mellett. Kinek van igaza? Ízlésbeli kérdés volna, ki, melyik táborhoz csatlakozik?

Úgy gondolom, erre a kérdésre nemcsak lehetséges egzakt és egyértelmű választ találni, de érdemes is, hiszen az emberiség egyik legalapvetőbb dilemmájáról van szó. Képzeljük el, hogy az eszkimók egy hosszú tanácskozás végén arra jutnak, egyszer és mindenkorra elegük van a hidegből és a fagyból. Induljunk el déli irányba, ahol sokkal kellemesebb az éghajlat – mondják. El is indulnak. Már vagy tízezer év óta mennek, minden évben csak pár kilométert haladva előre, mire valamelyikük egyszer csak felveti: mérjük meg a hőmérsékletet, hogy lássuk, jó irányba haladunk-e. Vezessük az adatokat egy naplóba, hogy egyértelműen kiderüljön, tényleg enyhébb-e itt már az éghajlat. Mire a többiek lehurrogják: ugyan, ez hőmérő nélkül is nyilvánvaló, másrészt már nyilván elfoglalták a régi helyünket, így oda úgysem tudnánk visszamenni. Mondják ezt úgy, hogy közben süvít a jeges szél, és aznap éjjel megint többen megfagytak.

A mesebeli eszkimókhoz hasonlóan mi is tízezer éve járjuk a mezőgazdaság, tágabb értelemben a környező világ jelentős megváltoztatásának útját. Azóta szinte minden megváltozott, és mielőtt evidenciaként könyvelnénk el, hogy jó irányba, érdemes lenne ezt megfelelő érvanyaggal is alátámasztanunk. Erre tesz kísérletet ez a könyv, valamint két társa, amelyek korábban jelentek meg: A beteg bolygó és az Erkölcs és civilizáció. Az előbbi a környezeti problémák rövid bemutatása után mai világunk és civilizációnk kialakulásával, az emberi élettartam és egészség elmúlt tízezer év során bekövetkezett változásaival foglalkozik. Utóbbi pedig a környezeti problémákkal együtt járó erkölcsi kérdéseket teszi vizsgálata tárgyává. Mindhárom könyv generalista megközelítésű, azaz a tudományok legszélesebb köréből merítve igyekszik a kérdéseire választ találni.

1. rész

A boldogtalan majom1

„Az elme fájdalma rosszabb a test fájdalmánál.”

(Publilius Syrus római szerző, i. e. I. sz.)

A beteg bolygó című könyvem elsősorban a testi egészségről szólt, most pedig a lelkiről ejtünk szót. Nincs lelki egészség boldogság nélkül, ha viszont boldogok vagyunk, akkor a lelki egészségünk teljesnek vehető. A beteg bolygóban és az Erkölcs és civilizációban a természeti népek egészségéről, élettartamáról és életük sok más vonatkozásáról sikerült kiderítenünk, hogy egyáltalán nem marad el a miénk mögött. De vajon hogyan állnak boldogság dolgában? Szerencsére a kérdésre létezik tudományos igényű válasz, köszönhetően annak, hogy a boldogságról hozzávetőleg 4000 tudományos közleményt írtak a XXI. század első évtizedében (Buettner 2011). Ezeknek csupán vázlatos áttekintése is érdekes és sok szempontból meglepő világot nyit meg előttünk.

1. fejezet

A boldogság természete

Furcsaságok a boldogság eloszlásában

Seligman azt állítja, hogy depresszió korántsem olyan gyakori a szegény országokban, mint a fejlettekben (Lane 2000). Sőt, valamiért éppen a technológiailag legfejlettebb, leggazdagabb országok vezetik a szomorúsági listát (Wells 2010). Az utazók és a pszichológusok által sokat emlegetett tény, hogy az igazán szegény országokban, amelyeknek lakosai elmaradott körülmények között élnek, feltűnően sok boldog arcot látni; a külső hiány nyilvánvalóan arra készteti őket, hogy belül keressék a boldogságot, s ezek szerint meg is találják (Almási 2010, Griffith 1982, Liedloff 1977). Kolben azt állapította meg a dél-afrikai hottentottákról, hogy a legbarátságosabb és legjóindulatúbb emberek, akik valaha éltek a Földön; Christopher McDougallt a mexikói tarahumarák nyűgözték le boldogságukkal és kedvességükkel; Daniel Everett pedig az amazóniai pirahákról szerzett ezzel teljesen megegyező tapasztalatokat. A pirahák nevetnek, ha jó sok halat fognak, nevetnek, ha nem fognak semmit, nevetnek, ha degeszre ették magukat, és nevetnek, ha éhesek. Soha nem aggodalmaskodnak. Társadalmukban nyoma sincs depressziónak, krónikus fáradtságnak, pánikrohamoknak és egyéb olyan pszichológiai betegségeknek, amelyek civilizált társadalmakban mindennaposak (Pryce 2012). Az eszkimókról azt jegyezték fel, hogy életük számos nehézségét és megpróbáltatásait – bármilyen furcsán hangzik – nem vették különösebben komolyan, életben maradásuk záloga épp a töretlen jókedv volt. Akit boldogtalanság kerített hatalmába, azt alkalmatlannak, megbízhatatlannak tekintették, olyasvalakinek, akiből valami fontos hiányzik (Burch–Forman 1990).

Freud talán hasonló tapasztalatokra alapozva állította fel hipotézisét, mely szerint maga a civilizáció teszi az embereket mentálisan beteggé és depresszióssá: „A civilizáció fejlődésének árát a boldogságunk elveszítésében fizetjük meg.” És mivel nem a boldogság, hanem épp az elégedetlenség tesz minket produktívvá (Lane 2000), ezt mintha szívesen vállalnánk is.

De vajon mennyire támasztja alá ezeket a megfigyeléseket a modern tudomány?

Biswas-Diener és szerzőtársai 2003-ban jelentették meg első olyan tanulmányukat, amelyben a globális civilizációba még be nem tagozódott társadalmak boldogságát vizsgálták. Meglátogattak két, Illinois-ban élő amish közösséget, akik, elkerülendő a „világiasság veszélyeit”, a külvilággal alig tartanak kapcsolatot; nincs autójuk, nem használnak telefont, házaikba nincs bevezetve az áram, szigorú morális kódexük van, és keresztény szellemű iskoláikban legfeljebb nyolc osztályt járnak. Felkeresték az Észak-Tanzániában és Dél-Kenyában élő maszájokat, akik elrendezett és gyerekházasságokat kötnek, hajlamosak a poligámiára, a fiatal felnőtteken körülmetélést végeznek, a férfiakat kőkorszaki fegyvereket jól forgató harcosnak képezik ki, és tradicionális pásztorkodásból tartják fenn magukat. Végül elzarándokoltak három grönlandi faluba is, hogy az eszkimók inuit (inughuit) csoportjába tartozó halászokkal találkozzanak. Régebben az inuitok teljes elszigeteltségben éltek, de ma már sok házba bevezették a vizet és az áramot (és otthonaikat központi fűtéssel tartják melegen), de még mindig kevés helyen van vízöblítéses WC. Nos, a megkérdezett amishok élettel való elégedettsége egy 1-től 7-ig tartó skálán 4,4-nek, az inuitoké 5-nek,2 a maszájoké 5,4-nek bizonyult (Biswas-Diener 2009).

Ezeket az eredményeket akkor tudjuk helyesen értékelni, ha összehasonlítjuk a civilizált amerikaiak (5,8) vagy a britek (5,7) értékeivel (Layard 2005). Ami pedig Magyarországot illeti, mi egy 0-tól 10-ig terjedő skálán 5,5 pontot érünk el,2 ami az 1-től 7-ig tartó (Biswas-Diener et al. 2009) skálán 3,85-nak felelne meg (7 × 5,5/10 = 3,85). Ez alatta marad az amishok értékének, nem is beszélve az eszkimókéról. A World Database of Happiness 162 ország értékeit felsoroló 2018. évi listáján3 hazánk a 79. – nem túl kedvező helyezés. A listából kiderül, hogy a vizsgált országok közül majdnem százban boldogtalanabbak az emberek, mint az amishok. Sőt, 132 ország (köztük Japán, Csehország, Görögország, Lengyelország, Dél-Korea stb.) lakói kevésbé elégedettek az életükkel, mint azok az inuitok, akik a tradicionális kultúrák közül a legészakibb szélességen, a legmostohább körülmények között élnek (Biswas-Diener 2009).

Egy másik vizsgálatban Ed Diener és Martin Seligman (2004) tíz különböző embercsoport megkérdezésével megállapította, hogy a kalkuttai és kaliforniai hajléktalanok kifejezetten boldogtalanok (boldogságszintjük a hetes skálán 2,9), míg a 400 leggazdagabb amerikai – fejenként 125 millió dollárt meghaladó vagyonával (Seligman 2002) –, akiket évente a Forbes-listán gyűjtenek össze, meglehetősen boldognak számít (eredményük a hetes skálán 5,8), bár csak kevéssel vannak az átlag felett (Harung–Travis 2015). Ebben eddig semmi meglepő nincs. Ami talán intuíciónk sugalmaival ellentétes, megint csak a pennsylvaniai amishok és a grönlandi inuitok (eszkimók) helyezése. Előbbiek XVIII. századi technikai színvonalon élnek, mert száműzték életükből a modern világ szinte minden vívmányát; az utóbbiak a fagy birodalmának vadászai, akik a mezőgazdaságra sem hagyatkozhatnak. És mégis, az amishok, az inuitok (5,8) és a kettejüket szorosan követő afrikai maszájok (5,7) ebben a vizsgálatban pontosan ugyanolyan mértékben vallották magukat boldognak, mint azon amerikai dúsgazdagok, akik a magánrepülőgéptől az űrutazásig gyakorlatilag bármit megengedhetnek maguknak. Mi lehet e furcsaság hátterében? Mivel magyarázzuk, hogy a lovakkal szántó amishok és a hókunyhóban élő inuitok – ha kismértékben is, de – boldogságban lekörözik az Európai Unió kirakatnemzeteként szolgáló, a világranglista 7. helyén álló svédeket (5,6), nem is beszélve a 107. helyen szereplő Magyarországról (Szondy 2010)? És miért van az, hogy az amerikai ügyvédek közt 3,6-szer annyi a depressziós, mint az átlagos alkalmazottak közt, pedig a fizetésük a legmagasabb (Seligman 2002)? Talán nem a nyugati értelemben vett gazdagság számít?

Miért nem boldogabbak a civilizált emberek?

A Diener–Seligman szerzőpáros eredményei a pszichológusokat 2004-ben már nem lepték meg annyira. Richard Easterlin „Ha mindenkinek megemeljük a jövedelmét, mindenki boldogabb lesz?” című munkájában már egy évtizeddel korábban megvizsgálta, milyen összefüggés van a keresetek és az emberek boldogságszintje között. Kiderült: ha az élethez szükséges alapvető feltételek adottak, a gazdasági helyzet további javulása már alig tesz hozzá az ember boldogságához (Szondy 2010). Ezért van az, hogy az évi tízmillió dollár feletti jövedelemmel rendelkező amerikai üzletemberek alig valamivel boldogabbak saját irodai vagy kétkezi alkalmazottaiknál (Lyubomirsky 2008). Sőt, akik különösen nagy hangsúlyt fektetnek a jó anyagi helyzet elérésére, azok a pszichológusok megfigyelései szerint még akkor is kevésbé boldogok, ha céljukat többé-kevésbé elérték (Szondy 2010). A jövedelem és a boldogság kapcsolata tehát telítődési függvényhez hasonlatos: a financiális háttér javulása kezdetben sokat növel a boldogságon, de a gazdagság növekedésével a pénz elégedettségnövelő hatása egyre gyengébb, míg végül jelentéktelenné válik. A helyzetet jól szemlélteti egy szegény és egy gazdag család összehasonlítása: egy 1000 dollár jövedelmű család boldogságszintjét 100 dollár jövedelemnövelés ugyanolyan mértékben emeli meg, mint egy 1 000 000 dollár jövedelműét 100 000 dollárnyi növelés. Amikor tehát a boldogság növelése a cél, nagyon nem érdemes anyagi javakban gondolkodni! (Helliwell et al. 2012).

Ha a XX. század léptékében vizsgáljuk meg a kérdést, hasonló összefüggésre lehetünk figyelmesek. Miközben az Egyesült Államokban 1950 és 2000 között a GDP folyamatosan nőtt, és az egy főre eső érték megháromszorozódott, az élettel való elégedettség jottányit sem mozdult felfelé. Sőt, a magukat nagyon boldognak vallók száma még csökkent is (Lane 2000). Egy vizsgálat azt találta, hogy ha a „nagyon boldog”, „meglehetősen boldog” és „nem túl boldog” válaszokhoz rendre 1-es, 2-es, ill. 3-as számokat rendelünk, akkor 1974-re 1,75-ot, 1994-re 1,82-ot kapunk átlagként. Ez úgyszintén a népesség átlagos boldogságszintjének stagnálására utal (Lynn 2001).

Miközben tehát sorra jelentek meg az újabbnál újabb technikai újdonságok, elérhetővé vált a légi közlekedés, a nők emancipálódtak, és az ember kitűzte a zászlót a Holdra és a Mariana-árokba, a fejlett világ embere nem lett elégedettebb életével (Szondy 2010, Diener–Seligman 2004). Az átlagember ma olyan színvonalon él, amely korábban csak egy szűk kisebbséget illetett meg (Ortega y Gasset 1966, Szent-Györgyi 2014), és olyan kényelmet élvez, amely száz évvel ezelőtt a felső 5% kiváltsága volt. Gondoljunk csak bele: 1940-ben az amerikai háztartások egyharmadában nem volt folyóvíz, több mint felében hiányzott a központi fűtés, a 25 év felettiek 60%-ának nem volt meg a nyolc osztálya, 75%-ának nem volt érettségije, és 95%-a nem jutott el az egyetemig. És ma? Modern házaik átlagban kétszer akkorák, mint 1940-ben, háztartási gépekkel és szórakoztató elektronikával vannak telepakolva, az átlagjövedelem reálértéke több mint a duplája a korábbinak – a tízes skálán mért boldogság mégis 7,5-ről 7,2-re eset vissza (Lyubomirsky 2008, Layard 2005). A reáljövedelem az 1970 és 2000 közötti harminc évben 16 százalékkal nőtt, a magukat nagyon boldognak kategorizálók részaránya mégis 36%-ról 29%-ra csökkent az USA-ban (Seligman 2002). De Nagy-Britanniára is igaz, hogy miközben 1963 óta meredeken és folyamatosan nő az egy főre jutó jövedelem, a nagyon boldog emberek száma a legjobb esetben is csak stagnál (Layard 2005). Japánban pedig, ahol a háború után az egy főre eső jövedelem az ötszörösére (!) nőtt, az élettel való elégedettség szintén jóformán egy helyben maradt (Lane 2000).

Az Egyesült Államok még szerencsésnek mondhatja magát, hogy jövedelme növekedésével a népesség boldogságszintje gyakorlatilag nem változott. Nem így Észak-Koreában, ahol ugyanabban a 12 évben, amikor a nemzeti jövedelem töretlenül emelkedett, az interperszonális jóllét mutatói 20%-kal hanyatlottak. Az ázsiai országban tehát a jövedelem nemcsak nem járult hozzá a nagyobb jólléthez, de még csökkentette is azt (Lane 2000). Vagy legalábbis többet vesztettek a vámon, mint amennyit megnyertek a réven.

Miért hajtunk mégis a magasabb jövedelemre? Úgy tűnik, mindnyájunkkal elhitették, hogy ha megvásárolunk egy bizonyos autót, nyaralót, joghurtot, ha magunkhoz láncoljuk az ilyen vagy olyan partnert, ha megnyerjük ezt vagy azt a zenei vetélkedőt, ha ennyi vagy annyi pénzünk lesz, akkor boldogok leszünk. S ha mégsem, akkor azt hisszük, egy másik autót, egy másik partnert, egy másik vetélkedőt kellett volna megnyernünk, vagy még mindig kevés a pénzünk. A legritkább esetben fordul elő, hogy rájövünk: boldogságunk nagymértékben független ezektől a tényezőktől – írja Szondy (2010).

Miközben tehát anyagi téren mindenből egyre több áll rendelkezésünkre, mégsem élünk egyre nagyobb szubjektív jólétben. Hiszen ahogy a dolgok életünk természetes részeivé válnak, beleolvadnak a háttérbe, és már észre sem vesszük őket („hedonista alkalmazkodás”). Egy tikkasztó kirándulás után végre meginni egy pohár hideg vizet igazán nagy öröm. De a második pohár már kisebb élvezetet okoz, a harmadik pedig már talán semennyit. Ugyanígy lecseng a nagyobb ház, a gyorsabb autó, a magasabb beosztás, az új házastárs hatása is (Lyubomirsky 2008). Érdekes módon azonban, ha elveszítenénk bármit azok közül a kényelemnövelő technikai vívmányok közül, amelyek már nem tesznek boldoggá, boldogtalanabbak lennénk. A pszichológiai kísérletek tanúsága szerint ugyanis valamit elveszíteni nagyjából kétszer olyan fájdalmas, mint amekkora öröm megnyerni ugyanazt. Akár úgy is fogalmazhatunk, hogy technikafüggőkké váltunk. Az életkörülmények javulása olyan, mint a kábítószer: hamar hozzászokunk, és utána egyre több kell belőle ahhoz, hogy a kezdeti boldogságfokozódás fennmaradjon. Más szavakkal: egyre gyorsabban kell hajtanunk a hedonikus taposómalmot. Civilizált emberként Odüsszeusz társaihoz hasonlítunk, akik egyszer megízlelték a lótuszvirágot, és utána már semmi egyéb nem érdekelte őket (Layard 2005).

Talán meglepő képzettársítás a civilizáció modern vívmányait a kábítószerekhez hasonlítani, pedig pszichológiai értelemben hasonlóképpen működnek. És legalább olyan régi múltra tekintenek vissza, mint például a kokain. Ezt a serkentőszert pszichológiai problémákra először Freud alkalmazta, saját magán. Azonban olyan sikerrel, hogy a szer hamarosan rendkívül népszerű lett, és az orvosok minden depressziós és szorongásos tünetre ezt írták fel, sőt, 1886-tól még a Coca-Colának is alkotórésze lett. Csak később derült ki, hogy használata addikciót eredményez, és végül több problémát okoz, mint amennyit megold (Layard 2005). Valószínűleg a civilizáció vívmányaival is épp ez a helyzet, és a modern élet áldásai és kényelme tipikusan olyan örömforrások, amelyekkel szemben a leggyorsabban kialakul a függőség (Layard 2005). A jelenséget Easterlin-paradoxonnak, vagy Popper Péter kifejezésével „nagy szociális paradoxonnak” nevezzük. Popper úgy látja, hogy valósággal belebetegszünk a jólétbe és a szabadságba, aminek a magyarázata szerinte talán az, hogy egyre kevésbé hibáztathatunk másokat a boldogtalanságunkért. Saját sorsunk irányításának felelőssége egyre inkább a mi kezünkbe kerül, amit érdekes módon nem áldásként, hanem óriási teherként élünk meg (Révai 2003, Hari 2018). Valóban, amikor az autonómia és a választás szabadsága olyan mértéket ölt, hogy már-már elviselhetetlenné válik, az emberek menekülni kezdenek előle – írja Erich Fromm. A felvilágosodásnak egyfelől nagy eredménye volt, hogy az emberek a saját kezükbe vehették az életük irányítását (Lane 2000), másfelől azonban hatalmas teherrel is járt számukra. Az ipari forradalom és a kapitalizmus ráadásul olyan mértékben megnövelte a választható áruk számát, hogy az mára paradox módon boldogságunk csökkenéséhez vezetett. Erich Fromm már a múlt században észrevette, hogy a modern demokráciában nem a lehetőségek hiánya, hanem a túl sok lehetőség okoz gondot az embereknek (Idézi Ariely 2008). Popper Péter (2006) szerint a kellékek kultúrájában élünk, ahelyett hogy a szellem kultúrájában élnénk. A jelenségnek nemrégiben Barry Schwartz külön kötetet szentelt A választás paradoxona (The Paradox of Choice, 2005) címmel.

A nagy anyagi jólét tehát nemcsak hogy nem boldogít, hanem épp az ellenkező irányba mozdít el bennünket – a megszerzésére irányuló törekvés pedig még annál is károsabb hatással van a jóllétünkre. Egy tizenkétezer egyetemi hallgatót érintő vizsgálatból kiderült, hogy akik 18 évesen elsősorban anyagi dolgokra vágytak, 37 évesen kevésbé voltak elégedettek az életükkel, és több lelki zavartól szenvedtek, mint kevésbé anyagias társaik. Hiszen miközben erejüket céljaik elérésére vetették latba, kénytelenek voltak lemondani azokról a dolgokról, amelyek tényleg boldoggá tehették volna őket (Lyubomirsky 2008).

A materializmus mértéke – amelyen itt anyagiasságot értünk, az anyagiak előnyben részesítését a lelki értékekkel szemben – fordítottan arányos az élet bármely területén mért elégedettséggel. Mi több, kiderült, hogy a materializmus nem a boldogtalanság következménye, hanem oka annak. Minél központibb helyet foglal el életünkben a pénz, annál több szorongást és depressziót mutattak ki a vizsgálatok. A materialisták énközpontúbbak is: ha nyernének 20 000 dollárt, abból háromszor többet fordítanának magukra, kevesebbet adományoznának karitatív szervezeteknek, és feleannyit adnának a családjuknak és barátaiknak, mint a nem materialisták. A materialisták a környezetvédelmi szervezetek támogatására is kevesebbet fordítanak, és ugyanabban a tévedésben élnek, mint a közgazdászok: a birtoklásban látják a jóllét zálogát (Lane 2000). Ám mivel olyan célokat próbálnak maguk elé tűzni, amelyeknek alig van boldogságnövelő hatásuk, ez a jóllétükre nézve nem marad következmények nélkül.

A materialisták szüleiről kimutatták, hogy kevésbé demokratikusak és melegek, viszont erősebb kontrollt gyakorolnak a gyermekeik felett, mint a kevésbé anyagiasak. Úgy tűnik, a materializmusnak olyan környezet kedvez, ahol erős a dominancia és a kontroll. A pénzért való munkavégzés terjedése és az a tény, hogy egyre több nő áll munkába, a múlt században valószínűleg hozzájárult egy materialistább nemzedék kinevelődéséhez. A materializmus térhódítását szokták a vallás háttérbe szorulásával is magyarázni, pedig ez a fejlett országok közül épp az Egyesült Államokra a legkevésbé jellemző, amely ma is egyszerre nagyon vallásos és nagyon anyagias (Lane 2000).

Az egyszerűbb társadalmakban alacsonyabb fokú materializmust találtak az antropológusok, mint a mai fejlett országokban. Amelyek viszont elindulnak a civilizációvá válás útján (például Afrikában), az első, amit elsajátítanak, a materiális dolgok iránti vágy. A folyamat azzal szokott kezdődni, hogy a fejlett társadalomba ékelődött gyűjtögető-vadászó társadalom (mint pl. az indiánoké Amerikában) marginalizálódik, amiről tudjuk, hogy mindig a materializmus növekedésével jár. A materializmus mértéke a továbbiakban – a társadalom „fejlődésével” – egy darabig növekszik, majd újra csökkenés figyelhető meg. A kutatók a következő sémát találták érvényesnek: a primitív társadalmak a legkevésbé materialisták, őket követik a posztindusztriális társadalmak (a mai Nyugat), majd a tradicionális mezőgazdálkodók; végül az iparosodó társadalmak következnek, amelyek lakói csak nemrégiben fedezték fel a gazdagság jelentőségét és lehetőségét (Lane 2000). Úgy tűnik tehát, hogy az anyagi dolgok azokra gyakorolnak hatalmas vonzerőt, akik látásból már ismerik, de még nem birtokolják azokat. Mihelyst nagy mennyiségben a rendelkezésére állnak valakinek, kiszeret belőlük – de nem annyira, amennyire a természeti népek, akiket még nem rontott el és eleve hidegen hagy a gazdagság.

Sajnos egy vizsgálatból úgy tűnik, a közeljövőben sem számíthatunk a fejlett országokban élő fiatalok beállítottságának javulására (és persze az idősekére sem, akikké később válnak). 1967-ben és 2005-ben több százezer elsőéves hallgató anyagiakkal kapcsolatos attitűdjét térképezték fel. 1967-ben 86% számára volt fontos, hogy értelmes életfilozófiát alakítson ki, míg 2005-ben már csak 52% nyilatkozott így. Viszont utóbbiak közül 71% gondolja, hogy fontos az anyagi jólét, míg 1967-ben csak 42% vallott így (Lyubomirsky 2008). A diákok önértékelése szerint növekedett a nárcizmusuk mértéke is. Ugyanakkor egy 14 000 egyetemistán végzett kutatás a hallgatók empátiaszintjének folyamatos csökkenését állapította meg az elmúlt harminc évben – az elmúlt tíz évben egyre gyorsuló sebességgel. A különbség 40%-os. Az elmondottakat röviden úgy foglalhatjuk össze, hogy kialakult a legversengőbb, legpénzéhesebb, legöntetszelgőbb, legmagabiztosabb és legindividualistább nemzedék, amely valaha is létezett (Dutton 2012). A nemkívánatos változásért a kutatók szerint a közösségi média és a túlzott versengés tehető felelőssé (Cain 2012), amelyekből kétségtelen, hogy egyre több éri a magyar gyerekeket is. A hírközegekből rájuk ömlő információáradatért általában másokat okolunk. De miért nem szabunk gátat akkor legalább a versengésőrületnek, amelynek szándékosan kitesszük őket? Valóban azt szeretnénk, hogy a következő nemzedék pénzéhes és öntetszelgő legyen?

Az előbb megállapítottuk, hogy ha az alapvető szükségletek rendelkezésre állnak, az anyagi jólét további emelkedése már nem növeli tovább a boldogságot. De mit értünk alapvető szükségletek alatt? Ha van fedél a fejünk felett, van mivel fűteni, van pénzünk ételre, és a számláinkat is be tudjuk fizetni, akkor alapvető szükségleteink adottak. Ez az egyes országokban általában akkor következik be, amikor a bruttó nemzeti jövedelem egy főre jutó értéke (GNI per capita) eléri a 8000 dollárt (Seligman 2002). (Magyarországon ez kb. 16 000 dollár 2019-ben, tehát mi már bőven a kritikus határ felett vagyunk.) Megérzésünk mást súg, de a pszichológiai megfigyelés az, hogy az ennél több pénz alig emel valamit az élettel való elégedettségünkön (Szondy 2010). Viszont fokozza az anyagi elégedetlenségünket. Akik évi 30 000 dollár alatt keresnek, 50 000-re vágynak, akik 100 000-et kasszíroznak, 250 000-től várnának boldogságot. A magasabb jövedelemmel rendelkezők valamivel ugyan elégedettebbnek vallják magukat, de amikor időbeosztásukat elemezzük, kiderül: semmivel sem végeznek élvezetesebb tevékenységeket, mint a szegényebbek. Sőt, gyakrabban szoronganak és éreznek haragot (Lyubomirsky 2008). Ezért lehetséges az, hogy a modern élet minden vívmányát (elektromosság, telefon stb.) nélkülöző, de a földdel, lovakkal, fűtött házzal rendelkező amishok boldogsága egy fikarcnyival sem kisebb, mint a legsikeresebb üzletembereké (Szondy 2010). Popper Péter ezt úgy mondja, hogy a reálnívót csak számtani haladvány szerint tudjuk javítani, míg az igénynívó mértani haladvány szerint emelkedik. Azaz minél jobban élünk, annál távolabb kerülünk attól, ahogy élni szeretnénk (Révai 2003).

Nem véletlen, hogy ha az országok polgárainak boldogságszintjét a nemzeti jövedelem függvényében ábrázoljuk, ugyanolyan telítési görbét kapunk, mint az egyes ember esetében: ha az egy főre jutó GDP eléri a 10 000 dollárt, a jólét emelkedése már alig növel a jólléten valamicskét (Szondy 2010).

A gazdagság nem az egyetlen dolog, amely intuíciónkkal ellentétben nem képes tartós örömöt okozni. A legtöbb külső körülmény ilyen. A lottó ötös, egy jelentős siker a politikai életben, egy új autó, új bútor, új ház, egy új házasság szerelmünk legújabb tárgyával, mind-mind boldoggá tesz bennünket, de csak egy darabig. Azután boldogságunk szépen visszakúszik arra a szintre, ahol a nyeremény előtt, a régi házban, a régi fotelben ülve, a régi házastárs zsörtölődését hallgatva volt (Szondy 2010). Ilyenkor a szokásos forgatókönyv az, hogy szövünk magunknak egy másik vágyálmot, gondolván: „Ha ezt elérem, akkor már tényleg boldog leszek!” De amikor az is megvan, lassan megint visszacsúszunk oda, ahonnét már az első alkalommal is elindultunk. És megtehetjük ezt akárhányszor, mindig ugyanez történik. A legtöbben meg is teszik, és bekerülnek a pszichológiában hedonikus taposómalomnak nevezett helyzetbe. Az ebbe beleesettek folyamatosan és keményen dolgoznak azért, hogy boldogságszintjük egy, az eredetinél valamivel magasabb érték körül ingadozzon. A taposómalmot hajtóknak minden újabb célja ambiciózusabb az előzőnél, amelyeket ráadásul a környezetükben élők helyzetének figyelembevételével tűznek ki. És mivel hajlamosak vagyunk a felettünk állókhoz viszonyítani, és mindig van, aki többet birtokol nálunk – különösen a mi egyre nagyobb egyenlőtlenségéről híres civilizációnkban, ahol ráadásul mások elképesztő gazdagságáról a hírközegeken keresztül egyre gyorsabban tudomást szerzünk –, az elvárások növekedésének nincs vége (Szondy 2010).

Még a testi szépség sem képes az embert boldogabbá tenni. De sajnos ezt nem tudjuk: a plasztikai sebészet nemzetközi szervezete által közzétett adatok szerint 2009-ben több mint 8,5 millió ilyen célú sebészeti beavatkozás történt a világon, és körülbelül ugyanennyi nem sebészeti (pl. Botox-) kezelésre is sor került. Az öregedés nagyon nem kívánatos vendég a modern világban (Carey 2011), pedig önmagában, ha betegséggel vagy magánnyal nem társul, nem feltétlenül okozna boldogtalanságot.

Az anyagi helyzetnél ezért sokkal jobb előrejelzője egy ország boldogságának a politikai berendezkedése. A stabil demokráciák, amelyekben a kormányzás hatékony és megbízható, nem korrupt, és polgárainak politikai szabadságjogai biztosítottak, a legvalószínűbb modern megvalósulásai a boldog társadalomnak. Fontos az is, hogy az emberek egymás iránt bizalmat érezzenek, és ne lássanak egymásban fizikai vagy másmilyen fenyegetést. Megállapították, hogy az empátia, a tolerancia és a segítőkészség is a boldog társadalmak nélkülözhetetlen jellemzője (Szondy 2010). Az igazságtalan bánásmód érzése viszont nagymértékben csökkenti az emberek boldogságszintjét (Lane 2000).

A vágyak beteljesítése a társadalom szintjén is az igények növekedésével jár. Nem véletlen, hogy a kereszténység, az iszlám és a buddhizmus egyaránt óva int a mohóságtól (Csíkszentmihályi 1997a). A buddhizmus két és fél ezer éve tudja, hogy a vágyak teljesülése újabb vágyakat eredményez, ezért hajszolásuk olyan, mint amikor valaki sós vízzel próbálja oltani a szomját (Ims–Zsolnai 2010). A buddhista szerzetesek ezért az élethez elengedhetetlen dolgokon kívül semmit sem birtokolnak. Teljes vagyonuk a testük megvédéséhez elegendő ruházat és a kapott alamizsna, ráadásul naponta csak egyszer étkeznek (Payutto 2010). Az i. e. III–IV. századi Bhagavad-gíta az anyagi célokban való elmerülést tudatlanságnak, tévedésnek tartja, amire csak az vetemedik, aki még nem ébredt fel, ezért csak a valóság torz tükörképét látja (Bányai 2009). A hindu szent könyv szerint a vágyak szakadatlan özöne úgy ömlik belénk, mint a folyó az óceánba, és ha ezek kielégítésére törekszünk, a békét nem érhetjük el. A béke csak a vágyak feladásának útján tapasztalható meg. Tudták ezt a taoisták is, akiknek (mitikus) tanítómestere, Lao-ce kifejtette: „A boldogságnak nincs köze ranghoz és vagyonhoz: egyszerűen csak harmónia dolga” (Ven-ce).

A keresztények kissé másképp fogalmaznak, és a szerintük helyes törekvés irányát is megnevezik. Az ókori Kelet nagyjaival megegyeznek abban, hogy az embert nem az anyagi birtoklás viszi előre. Aquinói Szent Tamás Summa Theologiaejében azt írja, hogy „Lehetetlen, hogy az ember tökéletes boldogságát bármilyen teremtett dolog jelentse. Hiszen a boldogság olyan tökéletes jó, amely teljesen kielégíti és lenyugtatja a vágyat.” Ez a tökéletes jó pedig csak Istenben van meg, így egyedül ő képes beteljesíteni az ember akaratát. Végül megállapítja, hogy „Egyedül Istenben áll tehát az ember boldogsága”. A mai teológusok szintén úgy vélik, hogy a végső boldogságra nem lelhetünk rá sem gazdagságban, sem dicsőségben, sem gyönyörben, sem tudományban, sem bármilyen más teremtett valóságban, csak egyedül „Isten szerető látásában” (Pinckaers 1991). Az egyik szerző szerint azért, mert „Az Isten az öröm, a legmélyebb, legtisztább, a legtökéletesebb öröm. Nincsen nála nagyobb öröm, mert Ő maga az öröm” (Tanner 2007).

A különböző vallások vágyak elnyugvásáról szóló tanításait a legtöbben gyanakodva szoktuk hallgatni. A vágyak és a beteljesítésükért folytatott küzdelem annyira hozzátartoznak mindennapi civilizált életünkhöz, hogy nem tudjuk elképzelni, milyen lehet nélkülük élni – sőt, hogy lehet-e élni nélkülük egyáltalán. Pedig a törekvés a vágyak elcsendesítésére egészen profán környezetben is jelen van, és a legnagyobb elképzelhető boldogsággal kapcsolják össze. Egyes kábítószereknek van ilyen hatásuk. A heroin például az injekció beadását követő egy-két percen belül intenzív örömélményt okoz, majd mély kielégültségérzetet, amelyben a szerhasználó minden, éhséggel, fájdalommal vagy szexuális vágyakkal kapcsolatos késztetése eltűnik (Smith et al. 2003). A vágyak eltűnése tehát egyáltalán nem olyan összeegyeztethetetlen a boldogsággal, mint általában gondoljuk. Valószínűleg inkább az ellenkezője igaz.

Mindenesetre, ami az anyagi jólét és a boldogság viszonyát illeti, jó lenne, ha civilizációnk valamelyik világvallás útmutatásait követné. Bármelyikét!

Irodalomjegyzék

Az Irodalomjegyzékben szereplő internetes hivatkozások ellenőrzési dátuma: 2021.04.04.

Abbasi. T – Abbasi, S. A. (2010): Renewable Energy Sources: Their Impact on Global Warming and Pollution. PHI Learning Private Limited, New Delhi

Ankerberg, J. – Weldon, J. (1993): The facts on Roman Catholicism. (Magyarul: A tények tükrében: A római katolicizmus. Új Spirit Könyvek, Budapest, 2008)

Ádány R. (2012): A klímaváltozás hatása az emberi egészségre. In: Ádány R. (szerk.): Megelőző orvostan és népegészségtan. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Ádány R. – V. Hajdú P. (2012): Nem fertőző betegségek epidemiológiája. In: Ádány R. (szerk.): Megelőző orvostan és népegészségtan. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Almási K. (2010): Boldogtalanság. In: Miért vagyunk boldogtalanok? Jaffa Kiadó, Budapest

Amaro, A. (2011): How Buddhist Meditative Practices Can Inform Our Understanding of Pain and Suffering, the Potential for Healing, the Relief of Suffering, and the Underlying Nature of Human Mind and Body. In: Kabat-Zinn, J. – Davidson, R. (eds)(2011): The Mind’s Own Physician: A Scientific Dialogue with the Dalai Lama on the Healing Power of Meditation. Mind & Life Institute, New Harbinger Publications, Oakland

Ariely, D. (2008): Predictably Irrational. HarperCollins Publishers, New York (Magyarul: Kiszámíthatóan irracionális: A racionálisnak vélt döntéseinket alakító rejtett erőkről. Gabo Kiadó, Budapest, 2011)

Aszmann A. (2012): A nő-, anya-, csecsemő- és gyermek-egészségvédelem. In: Ádány R. (szerk.): Megelőző orvostan és népegészségtan. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Atkinson, R. L. – Atkinson, R. C. – Smith, E. E. – Bem, D. J. (1993): Introduction to Psychology. 11th Edition. Harcourt Brace Jovanovich College Publishers, Forth Worth (Magyarul: Pszichológia. Osiris Kiadó, Budapest, 1997)

Austin, J. H. (1999/1998): Zen and the Brain: Toward and Understanding of Meditation and Consciousness. MIT Press, Cambridge, Massachusetts

Baktay E. (2001/1942): A diadalmas jóga. Szukits Könyvkiadó, Budapest

Bálint S. – Mandel T. (1979): Autók. Kolibri könyvek. Móra Könyvkiadó, Budapest

Bányai É. (2006): A hipnózis a kognitív és affektív idegtudomány fényében. In: Vértes G. (szerk.): Hipnózis – Hipnoterápia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Bányai G. (2009): Ne a fa levelét öntözd! A fenntarthatóság gondolata a hinduizmusban. Ma & Holnap, IX. évf., 3. szám

Baritz S. L. (2008): Gondolkodásmód és gyakorlat: Bevezető gondolatok a környezettudatosságot és a környezeti nevelést segíteni szándékozó három kötet kiadásához. In: Baritz S. L. – Fülep D.: „…Hogy művelje és őrizze meg” (Ter 2,15): Tanulmánygyűjtemény a környezettudatos gondolkodáshoz. Szent István Társulat, Budapest

Baritz S. L. (2009): Keresztény gondolkodásmód és fenntarthatóság. Ma & Holnap, IX. évf., 3. szám

Barsi B. (2011): Ádám és Éva. Telek Péter-Pál, Kecskemét

Beer M. (2016): Örömet hozzak, hol gond tanyázik. Szerzői kiadás, Kismaros

Beer M. (2017): Mindig velem. Szerzői kiadás, Kismaros

Béky G. (2003): Misztika ma?! Marana Tha Kiadó, Budapest

Béky G. (2007): A lótuszvirág titka: Üdvösségvágy a keleti vallásokban. Új Ember Kiadó, Budapest

Bell, G. H. – Davidson, J. N. – Scarborough, H. (1965): Textbook of Physiology and Biochemistry. E. & S. Livingstone Ltd., Edinburgh and London

Bencsik N. (2016): A nyers táplálkozás ökológiai lábnyoma. In: Horváth B. (szerk.): Ökológiai lábnyom és fenntarthatatlanság. L’Harmattan Kiadó, Budapest

Benkert, O. (2009/2005): StressDepression: Warum macht Stress depressiv? Warum macht die Depression das Herz krank? Verlag C. H. Beck, München

Benson, H. (1975/2000): The Relaxation Response. HarperTorch, New York

Bircher-Benner, M. (1934): Az egészség könyve: Gyümölcsételek és nyersfőzelékek: A táplálkozás mint természetes gyógytényező. Belső EGÉSZ-ség Kiadó, Onga

Bíró Gy. (2006): Allergiás jelenségek hipnoterápiája. In: Vértes G. (szerk.): Hipnózis – Hipnoterápia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Biswas-Diener, R. – Vittersø, J. – Diener, E. (2009): Most People Are Pretty Happy, but There Is Cultural Variation: The Inughuit, the Amish, and the Masai. In: Diener, E. (ed): Culture and Well-Being: The Collected Works of Ed Diener, Social Indicators Research Series 38, Springer Science & Business Media B. V.

Bitó L. (2005): Boldogabb élet – jó halál: Eutelia – Eutanázia. Athenaeum 2000 Kiadó, Budapest

Bloomfield, H. H. – Cain, M. P. – Jaffe, D. T. – Kory, R. B. (1975): TM – Discovering inner Energies and Overcoming Stress. Delacorte Press, New York (Németül: TM – Transzendentale Meditation: Lebenskraft aus neuen Quellen. Econ Verlag, Düsseldorf, Wien, 1976)

Boda L. (2002): IV. Az etika megalapozása. In: Beran F. (szerk): Emberismeret és etika. Szent István Társulat, Budapest

Bolberitz P. (2002): III. Az erkölcsi cselekedet feltételei. In: Beran F. (szerk): Emberismeret és etika. Szent István Társulat, Budapest

Bolberitz P. (2011): A keresztény bölcselet alapjai. Szent István Társulat, Budapest

Boleyn-Fitzgerald, M. (2010): Pictures of the Mind: What the New Neuroscience Tells Us About Who We Are. Ft Press, New Jersey

Boulad, H. (1977): Mystische Erfahrung soziales Engagement. Otto Müller Verlag, Salzburg, Wien (Magyarul: Misztika és elkötelezettség. Ecclesia, Budapest, 1998)

Boulad, H. (1994): Az önátadás fényében. Ecclesia Kiadó, Budapest

Boulad, H. (1998): A belső tapasztalat. Korda Kiadó, Kecskemét

Boulad, H. (2000): Samuel, Samuel! Alexandrinische Predigten. Otto Müller Verlag, Salzburg/Wien (Magyarul: Sámuel… Sámuel! Ecclesia Kiadó, Budapest, 2003)

Boulad, H. (2003): A keresztény Isten botránya. Korda Kiadó, Kecskemét

Boulad, H. (2009a): Teózis – Az ember beteljesülése Istenben: A keleti egyház víziója a megváltásról. Kairosz Kiadó, Budapest

Boulad, H. (2009b): Az iszlám – a misztika, a fundamentalizmus és a modern kor feszültségében. Kairosz Kiadó, Budapest

Boulad, H. (2016): Európa lelke: A kereszténység és a migráció ma. Korda Kiadó, Kecskemét

Böjte Cs. – Karikó É. (2011): Iránytű a végtelenhez: Csaba testvér gondolatai az isteni parancsolatokról. Helikon Kiadó, Budapest

von Brück, M. (2004): Offene Weite – nichts von heilig. In: Seitlinger, M. – Höcht–Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

von Brück, M. (2007): Zen: Geschichte und Praxis. C. H. Beck Verlag, München

Buettner, D. (2008): The Blue Zones: Lessons for Living Longer from the People Who’ve Lived the Longest. National Geographic Society, Washington (Magyarul: A hosszú élet oázisai: A legidősebbek tanai a hosszú életről: Földünk Kék Zónái. Geographia Kiadó, Budapest, 2009)

Buettner, D. (2011/2010): Thrive: Finding Happiness the Blue Zones Way. National Geographic, Washington D.C.

Burch, Jr, E. S. – Forman, W. (1988/1990): The Eskimos. University of Oklahoma Press, Norman and London

Burke, J. (1995): Connections. Little, Brown and Company, New York (Magyarul: Kapcsolatok. Alexandra Kiadó, Pécs, 2006)

Burpo, T (2010): Heaven is for Real: A Little Boy’s Astounding Story of His Trip to Heaven and Back. Thorndike Press, Waterville (Magyarul: Igazából mennyország: Egy kisfiú megdöbbentő története a mennyországba tett utazásáról és csodálatos visszatéréséről. XXI. Század Kiadó, Budapest, 2011)

Buttinger, S. (2010): Alltag im Mittelalterlichen Kloster. Primus Verlag, Darmstadt

Cain, S. (2012): Quiet: The power of introvert in a world that can’t stop talking. Penguin Books (Magyarul: Csend: A hallgatás ereje egy harsány világban. Háttér Kiadó, Budapest, 2013)

Campbell, T. C. – Campbell, T. M. II (2004): The China Study: Startling Implications for Diet, Weight Loss and Long-Term Health. BenBella Books (Magyarul: A Kína-tanulmány: Megdöbbentő felismerések a táplálkozással, az egészség és az egészséges testsúly megőrzésével kapcsolatban. Park Könyvkiadó, Budapest, 2012)

Capra, F. (2010): The Tao of Physics: An Exploration of the Parallels Between Modern Physicsand Eastern Mysticism. Fifth Edition. Shambala Publications, Inc., Boston, Massachusetts

Carey, N. (2011): The Epigenetics Revolution. Icon Books Ltd., London

Catechismus Catholicae Ecclesiae (1997). Libreria Editrice Vaticana (Magyarul: A Katolikus Egyház Katekizmusa. Szent István Társulat, Budapest, 2009)

Chabris, C. – Simons, D. (2010): The Invisible Gorilla (Magyarul: A láthatatlan gorilla: Avagy hogyan csapnak be minket az érzékeink. Magnólia Kiadó, Budapest, 2011)

Christie, N. (2001): Crime Control as Industry: Towards Gulags, Western Style. Routledge, London, New York (Magyarul: Büntetésipar: A nyugati stílusú gulagok felé. Osiris Kiadó, Budapest, 2004)

Comer, R. J. (1998): Abnormal Psychology. 3rd Edition. W. H. Freeman and Company, New York (Magyarul: A lélek betegségei: Pszichopatológia. Osiris Kiadó, Budapest, 2005)

Cordain, L. (2011): The Pale Diet: Lose Weight and Get Healthy by Eating the Foods You Were Designed to Eat. Revised Edition, John Wiley & Sons (Magyarul: Paleolit étrend: Fogyjunk és éljünk a természet rendje szerint! Jaffa Kiadó, Budapest, 2011)

Csányi V. (2011a): Szupertudománnyal az evolúciós nyomással szemben. In: Válság és apokalipszis. Manréza-füzetek 11. Éghajlat Könyvkiadó, Budapest

Csányi V. (2012): A kutyák szőrös gyerekek. Libri Kiadó, Budapest

Csányi V. (2015): Íme, az ember: A humánetológus szemével. Libri Kiadó, Budapest

Csányi V. – Makovecz B. (2000): A kentaur természetrajza: Anatómiája, élettana, viselkedése és kultúrökológiája. Helikon Kiadó, Budapest

Csíkszentmihályi M. (1991): Flow: The Psychology of Optimal Experience. Harper Perennial, (Magyarul: Flow – Az áramlat: A tökéletes élmény pszichológiája. Akadémiai Kiadó, Budapest, 2010)

Csíkszentmihályi M. (1997a): Finding Flow: The Psychology of Engagement with Everyday Life. Basic Book, New York (Magyarul: Az öröm művészete: Flow a mindennapokban. Nyitott Könyvműhely, Budapest, 2009)

Csíkszentmihályi M. (1997b): The Evolving Self: A Psychology for the Third Millenium, (Magyarul: A fejlődés útjai: A harmadik évezred pszichológiája. Nyitott Könyvműhely, Budapest, 2007)

Csíkszentmihályi M. (2002): A boldogság jövője. In: Brockman, J. (szerk.): A következő 50 év: A tudomány a huszonegyedik század első felében. Vince Kiadó, Budapest

Csíkszentmihályi M. – Rathunde, K. – Whalen, S. (1997): Talented Teenagers: The Roots of Success & Failure. Cambridge University Press, Cambridge (Magyarul: Tehetséges gyerekek: Flow az iskolában. Nyitott Könyvműhely, Budapest, 2010)

Csíkszentmihályi M. – Nakamura, J. (2010): Effortless Attention in Everyday Life: A Systematic Phenomenology. In: Bruya, B. (szerk): Effortless Attention: A New Perspective in the Cognitive Science of Attention and Action. MIT Press, Cambridge, Massachusetts, London

Czeizel E. (2000): Költők, gének, titkok: A magyar költőgéniuszok családfaelemzése. Galenus Kiadó, Budapest

Czeizel E. (2001): Aki költő akar lenni, pokolra kell annak menni? Magyar költő-géniuszok testi és lelki betegségei. GMR Reklámügynökség, Budapest

Czeizel E. (2004): Sors és tehetség. Urbis Könyvkiadó, Budapest

Czeizel E. (2006): Tudósok, gének, tanulságok: A magyar természettudós géniuszok családfaelemzése. Galenus Kiadó, Budapest

Czeizel E. (2007): Festők, gének, szégyenek: A magyar festőművész-géniuszok családfaelemzése. Galenus Kiadó, Budapest

Czeizel E. (2009): A magyar festőművész-géniuszok sorsa. Galenus Kiadó, Budapest

Czeizel E. (2011): Matematikusok, gének, rejtélyek: A magyar matematikus-géniuszok elemzése. Galenus Kiadó, Budapest

Czeizel E. (2014): Zeneszerzők, gének, csodák. Galenus Kiadó, Budapest

Czére B. (1974): „Most az ember is repül”. In: Minerva Nagy Képes Enciklopédia: 3. Az embergéptől a gépemberig, Munka – termelés – gazdálkodás. Minerva, Budapest

Dalai Lama – Cutler, H. C. (1998): The Art of Happiness (Magyarul: A boldogság művészete: Kézikönyv az élethez. Trivium Kiadó, Budapest, 2008/2000)

Dalai Lama (2005): The Universe in a Single Atom: How Science and Spirituality Can Serve Our World. Little, Brown, London

Dalai Lama (2010/1975): The Buddhism of Tibet and the Key to the Middle Way. HarperCollins Publisher, (Magyarul: Tibeti buddhizmus – Kulcs középső úthoz. Noran Libro Kiadó, 2010)

Darvas B. (2003): Virágot Oikosnak: Kísértések kémiai és genetikai biztonságunk ürügyén. L’Harmattan, Budapest

Dávid K. (2019): Egy katolikus a migrációról. In: Tomka: Ferenc pápa – Próféta vagy eretnek? Új korszak az Egyház életében. Kreatív Kontroll, Budapest

Davidson, R. (2011): Mind-Brain-Body Interaction and Meditation. In: Kabat-Zinn, J. – Davidson, R. (eds)(2011): The Mind’s Own Physician: A Scientific Dialogue with the Dalai Lama on the Healing Power of Meditation. Mind & Life Institute, New Harbinger Publications, Oakland

Davies, P. (2007): Cosmic Jackpot: Why Our Universe is Just Right for Life. Houghton Mifflin Company, New York. (Magyarul: A megbundázott világegyetem: Miért pont jó az Univerzum az életnek? Akkord Kiadó, Budapest, 2008)

Davies, P. (2010): The Eerie Silence. Allen Lane, London (Magyarul: A kísérteties csönd: Egyedül vagyunk a világegyetemben? Akkord Kiadó, Budapest, 2010)

Dawkins, R. (2003): A Devil’s Chaplan: Selected Essays by Richard Dawkins. Weidenfeld & Nicholson, London (Magyarul: Az ördög káplánja: Válogatott tanulmányok. Vince Kiadó, Budapest, 2005)

Dawkins, R. (2004): The Ancestor’s Tale. A Pilgrimage to the Dawn of Life. Weidenfeld & Nicholson, The Orion Publishing Group, London (Magyarul: Zarándoklat az élet hajnalához. Az ős meséje. Partvonal Könyvkiadó, Budapest, 2006)

de Mello, A. (1985): Sadhana: A Way to God. Gujarat Sahitya Prakash Anand, India (Magyarul: Úton Isten felé: A test és a lélek gyakorlatai. Korda Kiadó, Kecskemét, 2004)

de Mello, A. (1990): Contact with God. Gijarat Sahitya Prakash Anand, Gujarat, India (Magyarul: Kapcsolat… Korda Kiadó, Kecskemét, 2003)

de Waal, F. (2009): The Age of Empathy: Nature’s Lessons for a Kinder Society. Three Rivers Press, New York

Demetrovics Zs. (2010): A megszaladás jelenségének szerepe az addiktológiai zavarok értelmezésében. In: Csányi V. – Miklósi Á. (szerk.): Fékevesztett evolúció: Megszaladási jelenségek az emberi evolúcióban. Typotex Kiadó, Budapest

Deshimaru, T. (1971): Vrai zen: Introduction au shobogenzo (Magyarul: Igazi zen: Bevezetés a sóbógenzóba. Mandala-Véda Könyvkiadó, Budapest, 2008)

Devereux, G. (2000): 15-Minute Yoga. Thorsons (Magyarul: 15 perc jóga. Bioenergetic Kft., Budapest, 2000)

Diamond, J. M. (1992): The Rise and Fall of the Third Chimpanzee. Harper Collins, New York (Magyarul: A harmadik csimpánz felemelkedése és bukása. Typotex Kiadó, Budapest, 2002)

Diamond, J. M. (1997): Guns, Germs, and Steel: The Fates of Human Societies. W. W. Norton and Company, New York (Magyarul: Háborúk, járványok, technikák: A társadalmak fátumai. Budapest, Typotex Kiadó, 2000)

Diamond J. M. (2005): Collapse: How Societies Choose to Fail or Succeed. Pinguin Books, New York (Magyarul: Összeomlás: Tanulságok a társadalmak továbbéléséhez. Typotex Kiadó, Budapest, 2007)

Diamond, J. M. (2012): The World until Yesterday. Viking (Magyarul: A világ tegnapig: Mit tanulhatunk a régi társadalmaktól? Typotex Kiadó, Budapest, 2013)

Diener, E. – Biswas-Diener, R. (2008): Happiness: Unlocking the Mysteries of Psychological Wealth. Blackwell Publishing, Malden, Oxfod, Carlton

Diener, E. – Seligman, M. E. P. (2004): Beyond Money: Toward and Economy of Well-Being. American Psychological Society, Volume 5, Number 1

Diós I. (2009): Szentek élete I-II. Szent István Társulat, Budapest

Doidge, N. (2007): The Brain That Changes Itself: Stories of Personal Triumph from the Frontiers of Brain Science. Penguin Books (Magyarul: A változó agy: Elképesztő történetek az agykutatás élvonalából. Park Könyvkiadó, Budapest, 2011)

Domonkos-rend Magyarországi Tartományfőnöksége (2012): Sienai Szent Katalin – Misztikus levelek. Első kötet. Kairosz Kiadó, Budapest

Dorjee, D. (2014): Mind, Brain and the Path to Happiness: A guide to Buddhist mind training and the neuroscience of meditation. Routledge, East Sussex, London, New York

Dosmann, D. (1978): La Yoga face a la Bible. La Maison de la Bible (Magyarul: Jóga – a szabadságra vezető út? Beszámoló egy keresésről. Evangéliumi Kiadó, Budapest, 2005)

Douglas-Hamilton, I. – Barnes, R. F. W. – Shoshani, H. – Williams, A. C. (2001): Elephants. In: MacDonald, D. W. (szerk.)(2001): The New Encyclopedia of Mammals. Andromeda Oxford (Magyarul: Elefántok. In: Emlősök I-II-III. Novum Kiadó, Budapest, 2005–2007–2009)

Draper, P. (1976): Social and Economic Constraints on Child Life among the !Kung. In: Lee, R. B. – DeVore, I. (eds.): Kalahari Hunter-Gatherers: Studies of the !Kung San and Their Neighbors. Harvard University Press, Cambridge

Duane, T. D. – Behrendt, T. (1965): Extrasensory Electroecephalographic Induction between Identical Twins. Science 150, 367. o.

Dudás B. – Legeza L. – Szacsvay P. (1993): Baziliták. Mikes Kiadó, Budapest

Duna International – Új Ember (2010): XVI. Benedek – A világ világossága: A pápa, az egyház és az idők jelei: Peter Seewald beszélgetései a pápával. Duna International Könyvkiadó Kft. – Új Ember Kiadó, Budapest

Dutton, K. (2012): The Wisdom of Psychopaths: Lessons in Life from Saints, Spies and Serial Killers. (Magyarul: Sikeres és bölcs pszichopaták: Élettanulságok szentektől, kémektől és sorozatgyilkosoktól. Athenaeum, 2013)

Easterlin, R. A. – McVey, L. A. – Switek, M – Sawangfa, O. – Zweig, J. S. (2010): The happiness–income paradox revisited. PNAS 107: 52

Eaton, S. B. – Shostak, M. – Konner, M. (1988): The Paleolithic Prescription: A Program of Diet & Exercise and a Design for Living. Harper & Row, New York

Eaton, S. B. – Eaton, S. B. III (2008/1999): Hunter-gatherers and humand health. In: Lee, R. B. – Daly, R.: The Cambridge Encyclopedia of Hunters and Gatherers. Cambridge University Press, New York

Eliade, M. (1957): Das Heilige und das Profane: Vom Wesen der Religiösen. Rowohlt Taschenbuch Verlag GmbH, Hamburg (Magyarul: A szent és a profán: A vallási lényegről. Európa Könyvkiadó, Budapest, 1999)

Eliade, M. (1977): Le yoga: Immortalité et liberté. Payot, Paris (Magyarul: A jóga: Halhatatlanság és szabadság. Cartaphilus Kiadó, Budapest, 2005)

Elkin, A. P. (1994/1977): Aboriginal Man of High Degree: Initiation and Sorcery in the World’s Oldest Tradition. Inner Traditions, Rochester, Vermont

Enomiya-Lassalle, H. M. (1972/1966): Zen-Buddhismus. J. P. Bachem Verlag, Köln

Enomiya-Lassalle, H. M. (1980): Meditation als Weg zur Gotteserfahrung. Topos-Tachenbücher, Matthias-Grünewald-Verlag, Mainz

Enomiya-Lassalle, H. M. (1981): Wohin geht der Mensch? Benziger Verlag, Zürich/Einsiedeln/Köln

Enomiya-Lassalle, H. M. (1986): Leben im neuen Bewußtsein: Ausgewählte Texte zu Fragen der Zeit. Kösel-Verlag, München

Enomiya-Lassalle, H. M. (1988): Mein Weg zum Zen. Kösel Verlag, München

Enomiya-Lassalle, H. M. (1993): Das Glück im eigenen Herzen finden: Gedanken über Meditation für heute und morgen. N. F. Weitz Verlag, Aachen

Enomiya-Lassalle, H. M. (1998): Weisheit des Zen. Kösel Verlag, München

Enomiya-Lassalle, H. M. (1999/1987): Zen Unterweisung. Kösel Verlag, München

Enomiya-Lassalle, H. M. (2005/1975): Kraft aus dem Schweigen: Einübung in die Zen-Meditation. Patmos Verlag, Düsseldorf

Erber, J. T. (2010): Aging and Older Adulthood. Second Edition. Wiley-Blackwell, West Sussex

Eriksen, T. H. (2010): A pillanat zsarnoksága, L’Harmattan Kiadó

d’Estaing, Giscard Valerie-Anne (1986): Le Livre Mondial des Inventions. Compagnie, Paris (Németül: Das große HÖRZU Buch der Erfindungen. Ullstein GmbH, Frankfurt, 1987)

Fábián T. K. (2006): Hipnózis a fogorvoslásban. In: Vértes G. (szerk.): Hipnózis – Hipnoterápia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Fine, C. (2007/2005): A Mind of Its Own: How Your Brain Distorts and Deceives. Icon Books, London

Forem, J. (2012): Transcendental Meditation: The Essential Teachings of Maharishi Mahesh Yogi. Hay House, London

Fosarelli, P. (2010): Paths to Prayer: A Field Guide to Ten Catholic Traditions. Ave Maria Press, Notre Dame, Indiana

Fromm, E. – Kahn, S. (1990): Self-Hypnosis: The Chicago Paradigm. The Guilford Press, New York, London

Fülöp M. (2009): „A 21. század spirituális lesz, vagy nem lesz”. Ma & Holnap, IX. évf., 3. szám

Gál P. (2010): A New Age keresztény szemmel. Szent István Társulat, Budapest

Galanter, M. (2003/1997): Kábítószer-használat és abúzus. In: Beers, M. H. (főszerk.): MSD orvosi kézikönyv a családban. Második, átdolgozott, bővített kiadás. Melania Kiadó, Budapest (The Merck Manual of Medical Information. 2nd Editon. Merck Research Laboratories, Whitehouse Station)

Gamow, G. (1961): Biography of Physics. Harper & Brothers, New York

Gardner, H. (2006/1993): Multiple Intelligences: New Horizons. Basic Books, New York

Gégény I. (2013): Nyolcvankilenc nap halálos baleset nélkül. Közlekedésbiztonság, november (különszám)

Geszti T. (2011/2007): Kvantummechanika. Typotex Kiadó, Budapest

Giddens, A. (2006): Sociology. 5th Edition. Polity Press, Cambridge (Magyarul: Szociológia. Osiris Kiadó, Budapest, 2008)

Gira, D. (2003): Le Lotus ou la Croix: La raisons d’un choix. Bayard, Paris (Magyarul: Lótusz vagy kereszt: Egy választás indítékai. Sarutlan Kármelita Nővérek, Magyarszék, 2004)

Glasenapp, H. von (1972): Die fünf Weltreligionen. Eugen Diederichs Verlag Düsseldorf/Köln (Magyarul: Az öt világvallás. Akkord Kiadó, Budapest, 2005)

Goleman, D. (1988): The Meditative Mind: The Varieties of Meditative Experience (Magyarul: A meditáció ősi művészete. Nyitott Könyvműhely, Budapest, 2008)

Goleman, D. (2003): Distructive Emotions. The Mind and Life Institute; Bantham Books, New York (Magyarul: Romboló érzelmek: Hogyan legyünk úrrá rajtuk? Tirvium Kiadó, Budapest, 2005)

Goleman, D. (2006): The Social Intelligence: The New Science of Human Relationships. Bantam Books, New York (Magyarul: Társas intelligencia: Az emberi kapcsolatok új tudománya. Libri, Budapest, 2007)

Goleman, D. (2009): Foreword. In: Mingyur, Yongey – Swanson, E.: The Joy of Living: Unlocking the Seccret and Science of Happiness. Bantam Books, London

Goleman, D. (2013): Focus: The hidden Driver of Excellence. HarperCollins Publishers, New York (Magyarul: Fókusz: Út a kiválóság felé. Libri Kiadó, Budapest, 2013)

Gombrich, E. H. (1998/1935): Eine kurze Weltgeschichte für junge Leser. DuMont Buchverlag, Köln (Magyarul: Rövid világtörténet fiataloknak: Az ősidőktől a közelmúltig. Vince Kiadó, Budapest, 2001)

Goodall, J. – McAvoy, G. – Hudson, G. (2005): Harvest for Hope (Magyarul: A remény gyümölcsei: Kalauz az ésszerű táplálkozáshoz. Athenaeum 2000 Kiadó, Budapest, 2006)

Gould, S. J. (ed, 1993): Te Book of Life: An Illustrated History of the Evolution of Life on Earth. W. W. Norton & Company, New York, London (Magyarul: Az élet könyve. Officina Nova Kiadó, Budapest, 1998)

Grandin, T. – Johnson, C. (2005): Animals in Translation: The Woman Who Thinks Like A Cow. Bloomsbury, London, New Delhi, New York, Sydney

Green, B. (2005): The Fabric of the Cosmos: Space, Time and the Texture of Reality. Vintage Books (Magyarul: A kozmosz szövedéke: a tér, az idő és a valóság szerkezete. Akkord Kiadó, Budapest, 2011)

Gribbin, J. (1995): Schrödinger’s Kittens and the Search for Reality (Magyarul: Schrödinger kiscicái és a valóság keresése. Akkord Kiadó, Budapest, 2004)

Gribbin, J. (1999): The Birth of Time. Weidenfield & Nicholson, Great Britain. (Magyarul: Az idő születése: Hogyan mértük meg a világegyetem korát? Akkord Kiadó, 2000)

Gribbin, J. (2000): Stardust. Allen Lane, The Pinguin Press, London (Magyarul: Kozmikus körforgás: A szupernóvák és az élet, avagy hogyan keletkezünk a csillagporból. Akkord Kiadó, Budapest, 2007)

Gribbin, J. (2002): Quantum Physics: A beginner’s guide to the subatomic world. DK Publishing, Inc., New York

Gribbin, J. (2003): Science: A History 1543–2001. Penguin Books, London. (Magyarul: A tudomány története 1543-tól napjainkig. Akkord Kiadó, 2004)

Gribbin, J. (2009): In Search of the Multiverse. Allen Lane, London. (Magyarul: A multiverzum nyomában: Létezhetnek-e az általunk ismertektől különböző fizikai törvények? Valóban vannak más univerzumok is? Akkord Kiadó, Budapest, 2010)

Gribbin, J. (2019): Six Impossible Things: The ‘Quanta of Solace’ and the Mysteries of the Subatomic World. Icon, London (Magyarul: Hat lehetetlen dolog: Meghökkentő elképzelések a szubatomi világ rejtelmeiről. Akkord Kiadó, Budapest, 2019)

Griffiths, B. (1982): The Marriage of East and West: A Sequel to the Golden String. Templegate Publishers, Springfield, Illinois (Magyarul: Kelet és Nyugat házassága. Filosz Kiadó, Budapest, 2006)

Guenther, M. (2008/1999): From totemism to shamanism: hunter-gatherer contributions to world mythology and spirituality. In: Lee, R. B. – Daly, R.: The Cambridge Encyclopedia of Hunters and Gatherers. Cambridge University Press, New York

Hajnal Á. – Rózsa S. (2009): Személyiség és személyiségzavarok. In: Kopp M. – Berghammer R. (szerk): Orvosi pszichológia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Hajós K. (1987): Így kezdődött… In: Karádi I. (szerk): Búvár évkönyv 3. Móra Ferenc Könyvkiadó, Budapest

Hallowell, E. M. – Ratey, J. J. (2011/1994): Driven to Distraction: Recognizing and Coping with Attention Deficit Disorder from Childhood through Adulthood. Anchor Books, New York (Magyarul: Szétszórtság: A gyermek- és felnőttkori figyelemhiányos zavar (ADHD és ADD) felismerése és leküzdése. Ursus Libris, 2014)

Hamvas B. (1996): Eksztázis. Medio Kiadó, Budapest

Hankovszky B. (1999): A keresztény misztikáról katolikus szemmel. In: A misztika három csillaga: Eckhart – Suso – Tauler domonkos misztikusok. Paulus Hungarus – Kairosz, Budapest

Harada, S. (2006): Zen Buddhism. In: Shear, J. (ed.): The Experience of Meditation: Experts Introduce the Major Traditions. Paragon House, St. Paul

Harari, Y. N. (2012): From Animals into Gods: A Brief History of Humankind. (Magyarul: Sapiens: Az emberiség rövid története. Animus Kiadó, Budapest, 2015)

Harding, D. E. (2007/1966): Religions of the World: Handbook for the Open-minded. The Shollond Trust, London (Magyarul: A világ vallásai: A befelé vezető út. Filosz Kiadó, Budapest, 2008)

Hari, J. (2018): Lost Connections: Uncovering the Real Causes of Depression – and the Unexpected Solutions. Bloomsbury Circus, London

Harris, S. (2004): The End of Faith: Religion, Terror and the Furure of Reason. w. W. Norton & Company, New York

Harris, S. (2010): The Moral Landscape: How Science Can Determine Human Values. Bantam Press, London

Harris, S. (2014): Waking Up: A Guide to Spirituality Without Religion. Simon & Schuster, New York

Harsányi P. O. (2002): XI. A globális felelősség kérdései. In: Beran F. (szerk): Emberismeret és etika. Szent István Társulat, Budapest

Harsányi P. O. (2008): Tájékozódás az ökofilozófiai irányzatok sokaságában és a keresztény környezetetika kulcspontjai. In: Baritz S. L. – Fülep D.: „…Hogy művelje és őrizze meg” (Ter 2,15): Tanulmánygyűjtemény a környezettudatos gondolkodáshoz. Szent István Társulat, Budapest

Harung, H. S. – Travis, F. (2015): Excellence through Mind-Brain Development. Routledge, London and New York

Hawking, S. (1996): The Illustrated A Brief History of Time. Bantam Books, London. (Magyarul: Az idő rövid története: A felújított kiadás illusztrált változata. Akkord Kiadó, Budapest, 2004)

Hawking, S. (2001): The Universe in a Nutshell. (Magyarul: A világegyetem dióhéjban. Akkord Kiadó, Budapest, 2002)

Hawking, S. – Mlodinow, L. (2010): The Grand Design. Bantam Books, New York (Magyarul: A nagy terv. Akkord Kiadó, Budapest, 2011)

Helgoe, L. (2013): Introvert Power: Why Your Inner Life is Your Hidden Strength. Sourcebooks, Naperville, Illinois

Helliwell, J. – Layard, L. – Sachs, J. (eds)(2012): The World Happiness Report.

Helm, D. (2012): The Carbon Crunch: How We’re Getting Climate Change Wrong – ahd How to Fix it. Yale University Press, New Heaven and London

Hewlett, B. S. (2014): Hunter-Gatherer Childhoods in the Kongo Basin. In: Hewlett, B. S. (ed.): Hunter-Gatherers of the Congo Basin: Cultures, Histories, and Biology of African Pygmies. Transaction Publishers, New Brunswick, London

Hill, K. – Hurtado, A. M. (2011/1996): Ache Life History: The Ecology and Demography of a Foraging People. Transaction Publishers, New Brunswick, New Jersey

Hitchcock, S. T. – Esposito, J. L. (2004): Geography of Religion: Where God Lives, Where Pilgrims Walk. National Geographic Society, Washington D. C. (Magyarul: A vallások földrajza: Avagy hol lakik az Isten, merre járnak a zarándokok? Geographia Kiadó, Budapest, 2008)

Holloway, R. (2016): A Little History of Religion. Yale University Press, Bloomsbury, London (Magyarul: A vallás rövid története. Kossuth Kiadó, Budapest, 2019)

Horváth B. (2016a): Növekvő népességgel a fenntarthatóság felé? In: Horváth B. (szerk.): Ökológiai lábnyom és fenntarthatatlanság. L’Harmattan Kiadó, Budapest

Horváth B. (2016b): Élettartam tízezer évvel ezelőtt és ma: tényleg hosszabb ideig élünk? Journal of Central European Green Innovation, 4 (3)

Horváth B. (2016c): Bevezető gondolatok egy fenntarthatatlan civilizációról. In: Horváth B. (szerk): Ökológiai lábnyom és fenntarthatatlanság. L’Harmattan Kiadó, Budapest

Horváth B. (2019): A beteg bolygó: A fenntarthatatlanság és a betegség kultúrtörténete. Typotex Kiadó, Budapest

Horváth B. (2020): Erkölcs és civilizáció: A környezeti problémák etikai oldala. Typotex Kiadó, Budapest

Hostetler, J. A. (1993/1963): Amish Society. 4th Edition; The John Hopkins University Press, Baltimore and London

Howell, N. (2010): Life Histories of the Dobe !Kung: Food, Fatness, and Well-Being over the Life-Span. University of California Press, Berkeley

Huxley, A. (2006): Előadások az emberről. Kairosz Kiadó, Budapest

Ims, K. J. – Zsolnai L. (2010): Mélyökológia és buddhizmus. In: Zsolnai L. (szerk): Boldogság és gazdaság: A buddhista közgazdaságtan eszméi. Typotex Kiadó, Budapest

Inglehart, R. – Foa, R. – Peterson, C. – Welzel, C. (2008): Development, Freedom, and Rising Happiness: A Global Perspective (1981–2007). Perspectives on Psychological Science, 3: 264–286

Iyengar, B. K. S. (1981): Light on Prãnãyãma: The Yogic Art of Breathing. The Crossroad Publishing Company, New York (Magyarul: Pránájámá új megvilágításban: Átfogó útmutatás a jógalégzéshez. Filosz, 2015)

Iyengar, B. K. S. (1991): Light on Yoga. The Aquarian Press, London (Magyarul: Jóga új megvilágításban. Saxum, 1999)

Jäger, W. (2004): Im Grund ist alles eins in Gott. In: Seitlinger, M. – Höcht–Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Jäger, W. (2007): Westöstliche Weisheit: Visionen einer integralen Spiritualität. Theseus Verlag, Stuttgart

Jakab Gy. (2007): Globális kihívások és a magyar iskolarendszer. In: Jakab Gy – Varga A.: A fenntarthatóság pedagógiája. L’Harmattan, Budapest

Jálics F. (1974): Cambios en la fe (Magyarul: Fejlődik a hitünk. Korda Kiadó, Kecskemét, 1999)

Jálics F. (1994): Kontemplative Exerzitien: Eine Einführung in die kontemplative Lebenshaltung und in das Jesusgebet. Echter Verlag, Würzburg (Magyarul: Szemlélődő lelkigyakorlat: Bevezetés a szemlélődő életmódba és a Jézus-imába. Manréza – Korda, 2001)

Jálics F. (2006): Ignatianische Impulse. Band 14, Echter Verlag, Würzburg (Magyarul: A szemlélődés útja. Korda Kiadó, Kecskemét, 2006)

Jálics F. (2014): Lelkivezetés az evangéliumban. Második kiadás. Jézus Társasága Magyarországi Rendtartománya, Budapest

Jelenits I. (2002): I. Az emberi természet. In: Beran F. (szerk): Emberismeret és etika. Szent István Társulat, Budapest

Johnson, P. (1988): Intellectuals. Weidenfeld and Nicholson, London (Magyarul: Értelmiségiek. Európa Könyvkiadó, Budapest, 2010)

Juhász A. – Tasnádi P. (1986): V. Atomfizika és kvantummechanika. In: Holics L. (szerk.) (1986): Fizika I–II. Műszaki Könyvkiadó, Budapest

Juhász-Nagy P. – Zsolnai L. (1992): Az ökológia reménytelen reménye. Humánökológia sorozat, ELTE TTK, Budapest

Jung, C. G. (1992): Von Sexualität und Liebe. Ausgewählt von Franz Alt. Olten und Freiburg im Breisgau, Walter Verlag (Magyarul: Gondolatok a szexualitásról és a szerelemről. Kossuth Kiadó, Budapest, 2005/1995)

Jwing-Ming, Y. (1999): Taijiquan, Classical Yang Style: The Complete Form and Qigong by Dr. Yang Jwing-Ming. YMAA Publication Center (Magyarul: Klasszikus Yang-stílusú Taijiquan: A teljes formagyakorlat és Qigong. Lunarimpex Kiadó, Budapest, 2001)

Kabat-Zinn, J. (2011): Some Clinical Applications of Mindfulness Meditation in Medicine and Psychiatry: The Case of Mindfulness-Based Stress Reduction (MBSR). In: Kabat-Zinn, J. – Davidson, R. (eds)(2011): The Mind’s Own Physician: A Scientific Dialogue with the Dalai Lama on the Healing Power of Meditation. Mind & Life Institute, New Harbinger Publications, Oakland

Kaku, M. (1994): Hyperspace. Oxford University Press (Magyarul: Hipertér. Akkord Kiadó, Budapest, 2006)

Kaku, M. (2005): Parallel Universes. Dubleday, New York (Magyarul: Párhuzamos világok. Akkord Kiadó, Budapest, 2009)

Kaku, M. (2008): Physics of the Impossible. Doubleday, New York (Magyarul: A lehetetlen fizikája: A fézerek, az erőterek, a teleportáció és az időutazás világának feltárása. Akkord Kiadó, Budapest, 2010)

Kaku, M. (2011): Physics of the Future. Doubleday, New York (Magyarul: A jövő fizikája: Miként alakítja a természettudomány az emberiség sorsát és mindennapi életünket 2100-ig. Akkord Kiadó, Budapest, 2012)

Kaplan, A. (1985): Jewish Meditation: A Practical Guide. Schocken Books, New York (Magyarul: Zsidó meditáció: Gyakorlati útmutató. Vince Kiadó, Budapest, 2004)

Katz, R. (1976): Education for Transcendence: !Kia-Healing with the Kalahari !Kung. In: Lee, R. B. – DeVore, I. (eds.): Kalahari Hunter-Gatherers: Studies of the !Kung San and Their Neighbors. Harvard University Press, Cambridge

Katz, R. (1982): Boiling Energy: Community Healing Among the Kalahari Kung. Harvard University Press, Cambridge, Massachusetts and London, England

Keating, K. (1995): What Catholics Really Believe: 52 Answers to Common Misconceptions About the Faith. Ignatius Press, San Francisco (Magyarul: Amit a katolikusok valójában hisznek: 52 válasz a katolikus hittel kapcsolatos téveszmékre. Szent István Társulat, Budapest, 2011)

Kelly, R. L. (2007/1995): The Foraging Spectrum: Diversity in Hunter-Gatherer Lifeways. Percheron Press, New York

Kerényi D. (2010): Sötét középkor? Kairosz Kiadó, Budapest

Khan, S. – Hanjra, M. A. (2009): Footprints of water and energy inputs in food production – Global perspectives. Farm Policy Journal 34, 130–140

Kida, T. (2006): Don’t Believe Everything You Think: The 6 Basic Mistakes We Make in Thinking. Prometheus Books, Amherst, New York

Kirchberg, P. (1974): Oldtimer: Autos von einst. Urania Verlag, Leipzig–Jena–Berlin (Magyarul: Régi autók. Gondolat Kiadó, Budapest, 1976)

Kis N – Hollán M. (2008): A személy elleni bűncselekmények. In: Kis N. (szerk): A magyar büntetőjog tankönyve: Különös rész. Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó, Budapest

Kiss U. (1994): Igaz-e, hogy… a fény Keletről jön? Agapé, Szeged, Vatikáni Rádió Magyar Részlege, Róma

Kodjo, C. M. (2003a/1997): Az egészséges serdülők. In: Beers, M. H. (főszerk.): MSD orvosi kézikönyv a családban. Második, átdolgozott, bővített kiadás. Melania Kiadó, Budapest (The Merck Manual of Medical Information. 2nd Editon. Merck Research Laboratories, Whitehouse Station)

Kodjo, C. M. (2003b/1997): Serdülőkori problémák. In: Beers, M. H. (főszerk.): MSD orvosi kézikönyv a családban. Második, átdolgozott, bővített kiadás. Melania Kiadó, Budapest (The Merck Manual of Medical Information. 2nd Editon. Merck Research Laboratories, Whitehouse Station)

Koger, S. M. – Winter, D. D. N. (2010): The Psychology of Environmental Problems: Psychology for Sustainability. Psychology Press, New York, London

Komóczy M. (2006): A fóbiák és a generalizált szorongás hipnoterápiája. In: Vértes G. (szerk.): Hipnózis – Hipnoterápia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Kopp, J. (2004): Eins-Sein ist immer Eins-Werden. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Kopp M. (2009): Egészséglélektan. In: Kopp M. – Berghammer R. (szerk): Orvosi pszichológia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Kopp M. (2012): A lelkiállapot és az egészség összefüggései. In: Ádány R. (szerk.): Megelőző orvostan és népegészségtan. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Korten, D. C. (1995): When Corporations Rule the World. PCDForum (Magyarul: Tőkés társaságok világuralma. Magyar Kapu Alapítvány EKF Hálózat, Budapest, 1996)

Kovács G. (2009): Mágia és hit. Szent István Társulat, Budapest

Kozak, A. (2015): The Awakened Introvert: Practical Mindfulness Skils to Help You Maximize Your Strengths & Thrive in a Loud & Crazy World. New Harbinger Publications, Oakland

Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (2010): Hazánk környezeti állapota. Budapest

Kreppold, G. (1998): Selbstverwirklichung oder Selbstverleugnung? Münsterschwarzacher Kleinschriften 112, Vier-Türme-Verlag, Münsterschwarzach (Magyarul: Önmegvalósítás vagy önmegtagadás? Bencés lelkiségi füzetek 34, Bencés Kiadó és Terjesztő Kft., Pannonhalma, 2002)

Kristeller, J. L. (2007): Meditation and Stress. In: Fink, G. (ed.): Encyclopedia of Stress. Academic Press, Cambridge

Kroeber, T. (1961): Ishi in two worlds. University of California Press, Berkeley & Los Angeles (Magyarul: Ishi, az utolsó vadember. Kossuth Könyvkiadó, Budapest, 1981)

Küng, H. (2012): Ist die Kirche noch zu retten? Piper Verlag, München, Zürich

Küng, H – von Stietencron, H. (1984): Christentum und Weltreligionen: Hinduismus. R. Piper GmbH and Co. KG, München (Magyarul: Párbeszéd a hinduizmusról. Palatinus, Budapest, 1999)

Küng, H – Bechert, H. (1995): Christentum und Weltreligionen: Buddhismus. R. Piper GmbH and Co. KG, München (Magyarul: Párbeszéd a buddhizmusról. Palatinus, Budapest, 1997)

Lane, R. E. (2000): The Loss of Happiness in Market Democracies. Yale University Press, New Heaven, London

Laney, M. O. (2002): The Introvert Advantage: How to thrive in an Extrovert World. Workman Publishing Company, New York

Lanphear, N. E. (2003/1997): Magatartási és fejlődési zavarok fiatal gyermekekben. In: Beers, M. H. (főszerk.): MSD orvosi kézikönyv a családban. Második, átdolgozott, bővített kiadás. Melania Kiadó, Budapest (The Merck Manual of Medical Information. 2nd Editon. Merck Research Laboratories, Whitehouse Station)

Lányi A. (2005): Bevezető. In: Lányi A. – Jávor B. (szerk.): Környezet és etika: Szöveggyűjtemény. L’Harmattan Kiadó, Budapest

Lányi A. – Papp S. (2008): Ökológia és kereszténység. In: Dombi P. (szerk.): Hiszem vagy tudom? Vitaestek hit és tudomány viszonyáról. Typotex, Budapest

Lao-ce: Tao te King (Weöres Sándor fordításában). Tericum Kiadó, Budapest

Lao-ce (1992): Wen-tzu – Understanding the Mysteries: Further teachings of Lao-tzu. Shambala Publications Inc., Boston/London (Magyarul: Wen-ce: Lao-ce utolsó tanításai. Farkas Lőrinc Imre Könyvkiadó, Kerepes, 2002)

László E. (2009): Worldshift 2012: Making Green Business, New Politics, and Higher Consciousness Work Together. Inner Traditions, Rochester (Magyarul: Új világkép: A tudatos változás kézikönyve. Nyitott Könyvműhely, Budapest, 2009)

Laurinyecz M. (2002): V. Az erények és a jellem. In: Beran F. (szerk): Emberismeret és etika. Szent István Társulat, Budapest

Layard, R. (2005): Happiness: Lessons from a New Science (Magyarul: Boldogság: Fejezetek egy új tudományból. Lexecon Kiadó, Győr, 2007)

Leboyer, F. (1976): Shantala. Éditions du Seuil, Paris (Magyarul: Shantala: Egy tradicionális módszer: gyermekmasszázs. Katalizátor Könyvkiadó, Budapest, 2004)

Leboyer, F. (1978): Cette lumière d’où vient l’enfant. Éditions du Seuil, Paris (Magyarul: Vanitá: Jóga várandósoknak. Katalizátor Könyvkiadó, Budapest, 2008)

Lee, R. B. (1979): The !Kung San: Man, Women, and Work in a Foraging Society. Cambridge University Press, Cambridge

Lengsfeld, P. (2004): En neuer Schwerpunkt. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Lengyel D. (1987): Újkori bölcsek nyomában. Móra Ferenc Könyvkiadó, Budapest

Lent, J. (2017): The Patterning Instinct: A Cultural History of Humanity’s Search for Meaning. Prometheus Books, Amherst, New York

Lieberman, D. E. (2013): The Story of the Human Body: Evolution, Health & Disease. Pinguin Books, London

Liedloff, J. (1977): The Continuum Concept: In Search of Happiness Lost. Alfred A. Knopf, New York (Magyarul: Az elveszett boldogság nyomában: A kontinuum-elv. Kétezeregy Kiadó, Budapest, 2007)

Lorenz, K. (1973): Die acht Todsünden der zivilisierten Menscheit. Piper und Co. Verlag, München. (Magyarul: A civilizált emberiség nyolc halálos bűne. Cartaphilus Kiadó, Budapest, 2002)

Lorenz, K. (1988): Der Abbau des Menschlichen. R. Piper GmbH & Co. KG, München (Magyarul: Ember voltunk hanyatlása. Cartaphilus Kiadó, Budapest, 2002)

Lovelock, J. (2009). The Vanishing Face of Gaia: A Final Warning: Enjoy It While You Can. Allen Lane (Magyarul: Gaia halványuló arca: Utolsó figyelmeztetés. Akadémiai Kiadó, Budapest, 2010)

Lowry, R. (2003): Előszó. In: Maslow, A.: A lét pszichológiája felé. Ursus Libris, Budapest

Lukács L. (1987): A könyv és szerzője. In: A Megnemismert felhője – A titkos tanácsok könyve – A keresztény elmélkedés (Hans Urs von Balthasar). Vigilia, Budapest

Lynn, R. (2001): Eugenics: A Reassessment. Praeger, Westport

Lyubomirsky, S. (2008): The How of Happiness. The Penguin Press, New York (Magyarul: Hogyan legyünk boldogok? Életünk átalakításának útjai tudományos megközelítésben. Ursus Libris, Budapest, 2008)

MacKay, D. J. C. (2009): Sustainable energy – Without the hot air. UIT Cambridge Ltd. (Magyarul: Fenntartható energia mellébeszélés nélkül. Vertis – Typotex, Budapest, 2011)

Magyar A. (2018): A meditáció, a környezettudatosság és egyéb pszichológiai jellemzők összefüggései. Szakdolgozat, Széchenyi István Egyetem, Győr

Main, J. (1981): Word into Silence. Paulist Press, New York (Magyarul: Szótól a csendig: A keresztény meditáció. Bencés Lelkiségi Füzetek 42., Bencés Kiadó, Pannonhalma, 2005)

Main, J. (1984/2005): Moment of Christ: The Path of Meditation. Continuum, New York (Magyarul: A szemlélődés útja: Krisztus pillanata. Marana Tha, 2003)

Maklári T. (2008): Klímahisztéria és egyéb gyógyítható betegségek. Studium Bt., Budapest

Mancuso, S. – Viola, A. (2013): Verde brillante: Sensibilitá e intelligenza del mondo vegetale. Giunti Editore S.p.A. (Magyarul: A fák titkos nyelve: A növényi intelligencia meghökkentő bizonyítékai. Kossuth Kiadó, Budapest, 2016)

Maslow, A. (2003): A lét pszichológiája felé. Ursus Libris, Budapest

McKie, R. (2000): Ape. Man. BBC Worldwide Ltd., London (Emberré válás. Alexandra Kiadó, Pécs, 2006)

Mérő L. (2001): Észjárások – Remix: A racionális gondolkodás ereje és korlátai. Tericum Kiadó, Budapest

Mérő L. (2008): Az elvek csapodár természete: Az érzelmek, az értelem és a hit erejéről. Tericum Kiadó, Budapest

Mérő L. (2010): Az érzelmek logikája. Tericum Kiadó, Budapest

Mészáros E. (2011): A természettudományok rövid története. MTA Történettudományi Intézet, Budapest

Meyer, G. (2004): In Gott gibt es keine Sünde. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Mingyur, Yongey – Swanson, E. (2009): The Joy of Living: Unlocking the Seccret and Science of Happiness. Bantam Books, London

Morava E. – Bárdos H. (2012): Táplálkozás- és élelmezés-egészségtan. In: Ádány R. (szerk.): Megelőző orvostan és népegészségtan. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Morris, D. (1967): The Naked Ape. Jonathan Cape Ltd., London (Magyarul: A csupasz majom. Európa könyvkiadó, Budapest, 1989)

Morris, D. (1979/1969): The Human Zoo. Triad/Panther Books, Frogmore

Morris, D. (1981): The Soccer Tribe. Jonathan Cape, London

Morris, D. (1994): The Human Animal: A Personal View of the Human Species. BBC Books (Magyarul: Az emberállat: Személyes vélemény az emberi fajról. Magyar Könyvklub, Budapest, 1997)

Morris, D. (2004): The Nature of Happiness. Little Books, London (Magyarul: A boldogság természete. Partvonal Könyvkiadó, Budapest, 2005)

Moss, S. (2001): The fall of a sparrow. BBC Wildlife Magazine, Bristol, 2001 november

Myers, N. – Simon, J. L. (1994): Scarcity or Abundance? A Debate on the Environment. W. W. Norton & Company (Magyarul: Mi a helyes válasz, ha a Föld jövője a tét? Typotex, Budapest, 2004)

Nánási I. (2005): 1. A természet és az ember viszonyának történetisége, fordulópontok a természet rendjében. In: Nánási I. (szerk): Humánökológia: A természetvédelem, a környezetvédelem és az embervédelem tudományos alapjai és módszerei. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Nanicsák G. A. (2010): Jóga a középkori Európában? A Jézus-ima története és a hészükhazmus keleti kapcsolatainak kérdései. Kairosz Kiadó, Budapest

Nemeshegyi P. (2002): IX. Vallás és erkölcs. In: Beran F. (szerk): Emberismeret és etika. Szent István Társulat, Budapest

Nigg, W. (1998): Das mystische Dreigestirn. Diogenes Verlag, Zürich (Magyarul: A misztika három csillaga: Eckhart – Suso – Tauler domonkos misztikusok. Paulus Hungarus – Kairosz, Budapest, 1999)

Nuland, S. B. (1994/1993): How we die. Alfred A. Knopf Inc., New York (Magyarul: Hogyan halunk meg? Gondolatok az élet utolsó fejezetéről. Akkord Kiadó, Budapest, 2002)

Obermayer, K. (2004): Gegenwärtig sein dem unendlich Gegenwärtigen. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Ophuls, W. (2012): Immoderate Greatness: Why Civilizations Fail. CreateSpace Independent Publishing Platform, North Charleston, South Carolina

Orr, D. W. (1994): What is education for? In: Earth in Mind: On Education, Environment, and the Human Prospect. Island Press, Washington (Magyarul: Mi az oktatás célja? In: Takács-Sánta A. (szerk.): Paradigmaváltás?! Kultúránk néhány alapvető meggyőződésének újragondolása. L’Harmattan Kiadó, Budapest, 2007)

Ortega y Gasset, J. (1966): Obras completas. Revista de Occidente, Madrid (Magyarul: A tömegek lázadása. Nagy Világ, 2003)

Osztie Z. (2002): X. Korunk erkölcsi kihívásai. In: Beran F. (szerk): Emberismeret és etika. Szent István Társulat, Budapest

Ott, U. (2010): Meditation für Skeptiker: Ein Neurowissenschaftler erklärt den Weg zum Selbst. O. W. Barth, München

Patsch F. (2014): Globalizáció, vallásteológia, kölcsönösség: A filozófiai hermeneutika mai útjai. Jézus Társasága Magyarországi Rendtartománya, Budapest

Patsch F. (2015): Katolikus spiritualitás tabuk nélkül. Jezsuita Kiadó, Budapest

Patsch F. (2017): Megtalálni Istent mindenben: A világ jezsuita szemmel. Jezsuita Kiadó, Budapest

Patsch F. (2019): Égető kérdések – Katolikus válaszok. Jezsuita Kiadó, Budapest

Paturi F. R. – Brocks, M. – Matthes, M. – Uhlmannsiek, B. – Schramm, M. – Voges, C. (1988): Die Chronik der Technik. Chronik Verlag, Gütersloh/München (Magyarul: A technika krónikája. Magyar Könyvklub, Budapest, 1997)

Payutto, P. A. (2010): „Közép Út” a piacgazdaság számára. In: Zsolnai L. (szerk): Boldogság és gazdaság: A buddhista közgazdaságtan eszméi. Typotex Kiadó, Budapest

Pellew, R. A. (2001): Giraffes. In: MacDonald, D. W. (szerk.)(2001): The New Encyclopedia of Mammals. Andromeda Oxford (Magyarul: Zsiráffélék. In: Emlősök I-II-III. Novum Kiadó, Budapest, 2005–2007–2009)

Pierre Abbé (2005): Mon Dieu… pourqoui? Petites meditations sur la foi chrétienne et le sens de la vie. Plon (Magyarul: Istenem… miért? Rövid elmélkedések a keresztény hitről és az élet értelméről a szerző Frédéric Lenoirral folytatott beszélgetései alapján. Bencés Kiadó, Pannonhalma, 2006)

Pikó B. (2005): Lelki egészség a modern társadalomban. Akadémiai Kiadó, Budapest

Pimentel, D. – Pimentel, M. H. (2008a): Livestock Production and Energy Use. In: Pimentel, D. – Pimentel, M. H.: Food, Energy, and Society. 3rd Edition. CRC Press, Taylor & Francis Group, Boca Raton

Pimentel, D. – Pimentel, M. H. (2008b): Energy Use in Fruit, Vegetable, and Forage Production. In: Pimentel, D. – Pimentel, M. H.: Food, Energy, and Society. 3rd Edition. CRC Press, Taylor & Francis Group, Boca Raton

Pinckaers, S. Th. (1991): La morale catholique. Les Éditions du Cerf, Paris (Magyarul: Katolikus erkölcstan. JEL Könyvkiadó, Budapest, 2010)

Ponting, C. (2007/1991): A New Green History of the World: The Environment and the Collapse of Great Civilisations. Vintage Books, London

Popper P. (2006): Vallásalapítók. Saxum Kiadó, Budapest

Popper P. (2009): Boldogság – a frázisok fojtogatásában. In: Gutman B.: A boldogság nyomában: Utak és tévutak. Jaffa Kiadó, Budapest

Pryce, S. (2012): Do We Need To Be So Screwed Up?! A New Evolutionary Perspectve on Happiness. Winchester, UK, Washington, USA

Punset, E. (2005): El Viaje a la Felicidad: Las Nuevas Claves Científicas. Ediciones Destino, Barcelona. (Angolul: The Happiness Trip: A Scientific Journey. A Sciencewriters BookChelsea Green Publishing, White River Junction, 2007)

Punset, E. (2006): El alma está en el cerebro: Radiografia de la máquina de pensar. Santillana Ediciones Generales, Madrid (Magyarul: A lélek az agyban van. Európa Könyvkiadó, Budapest, 2011)

Purves, W. K. – Orians, G. H. – Heller, H. C. (1995): Life: The Science of Biology. Sinauer Associates, Sunderland

Puskely M. (2001): Avilai Teréz. Sarutlan Kármelita Nővérek, Pécs

Radin, D. I. (2009/1997): The Conscious Universe: The Scientific Truth of Psychic Phenomena. HarperCollins, New York

Radin, D. (2013): Supernormal: Science, Yoga, and the Evidence for Extraordinary Psychic Abilities. Deepak Chopra Books, New York

Ránky E. (2008): Biokonyha magyaros és keleti ízekkel. Mezőgazda Kiadó, Budapest

Ranschburg J. (2010): A serdülés gyötrelmei: Már nem gyerek, még nem felnőtt. Saxum Kiadó, Budapest

Rees, M. (2003): Our Final Hour. Basic Book, New York (Magyarul: Ütött az utolsó óránk? Athenaeum 2000 Kiadó, Budapest, 2004)

Rees, M. (2012): From Here to Infinity: A Vision for the Future of Science. W. W. Norton & Company, New York

Rees, W. E. (2003): Impeding Sustainability? The Ecological Footprint of Higher Education. Planning for Higher Education, v31 n3 p 88–98

Régner Dzs. (2016): Élet minimális ökológiai lábnyommal Magyarországon. In: Horváth B. (szerk.): Ökológiai lábnyom és fenntarthatatlanság. L’Harmattan Kiadó, Budapest

Reichholf, J. (1988): Leben und Überleben. Mosaik Verlag, München (Magyarul: Élet és túlélés a természetben. Magyar Könyvklub, 1999)

Reichholf, J. (1989): Feld und Flur. Mosaik Verlag, München (Magyarul: Szántók és mezők világa: A közép-európai kultúrtáj ökológiája. Magyar Könyvklub, 1999)

Révai G. (2003): Mesterek: Beszélgetések a világról és a túlvilágról Müller Péterrel és Popper Péterrel. Jonathan Miller Kft., Budapest

Révai G. (2008): Beszélgetések nem csak tudományról Csányi Vilmos etológussal és Lukács Béla fizikussal. Corvina Kiadó, Budapest

Ricard, M. (2003): Plaidoyer pour le bonheur. NiL éditions, Paris (Angolul: Happiness: A Guide to Developing Life’s Most Important Skill. Atlantic Books, 2012)

Ricard, M. (2008): L’art de la Méditation. NiL éditions, Paris

Ricard, M. – Trinh, X. T. (2001): The Quantum and the Lotus: A Journey to the Frontiers Where Science and Buddhism Meet. Three Rivers Press, New York

Ridley, M. (2011/2010): The Rational Optimist. How Prosperity Evolves. Fourth Estate, London (Magyarul: A józan optimista: A jólét evolúciója. Akadémiai Kiadó, Budapest, 2012)

Robin, M. (2002): A Physiological Handbook for Teachers of Yogasana. Fenestra Books, Tucson

Rohr, R. (1999): Everything Belongs: The Gift of Contemplative Prayer. The Crossroad Publishing Company, New York (Magyarul: Minden egybetartozik: A kontemplatív ima ajándéka. Ursus Libris, Budapest, 2006)

Rohr, R. (2009): The Naked Now: Learning to See as the Mystics See. The Crossroad Publishing Company, New York (Magyarul: Most: Tanuljunk meg látni a misztikusok szemével! Ursus Libris Könyvkiadó, 2013)

Rosenthal, N. E. (2011): Transcendence: Healing and Transformation Through Transcendental Meditation. Hay House, New York, London, Alexandria, Witkoppen, New Delhi

Rosenthal, N. E. (2016): Super Mind: How to Boost Performance and Live a Richer and Happier Life Through Transcendental Meditation. Tarcher and Perigee, New York

Röthlein, B. (1999): Schrödingers Katze: Einführung in die Quantenphysik. Deutscher Taschenbuch Verlag GmbH & Co. KG., München. (Magyarul: Schrödinger macskája: Bevezetés a kvantumfizikába. Dialóg Campus Kiadó, Budapest, 2007)

Ruh, K. (2001): Geschichte der abendländischen Mystik I-II. C. H. Beck Verlag, München (Magyarul: A nyugati misztika története I-II. Akadémiai Kiadó, Budapest, 2006)

Russell, B. (1997/1935): Religion and Science. Oxford University Press, New York, Oxford

Ryan, C. – Jethá, C. (2010): Sex at Dawn: How We Mate, Why We Stray, and What It Means for Modern Relationships. HarperCollins, New York

Sagan, C. (1990/1977): The Dragons of Eden (Magyarul: Az éden sárkányai: Tűnődések az emberi intelligencia evolúciójáról. Európa Könyvkiadó, Budapest, 2008)

Sagan, C. (1995): The demon-haunted world: science as a candle in the dark (Magyarul: Korok és démonok. Typotex, Budapest, 2010/1999)

Sardar, Z. – Malik, Z. A. (2005): Introducing Islam: A Graphic Guide. Icon Books UK – Totem Books USA (Magyarul: Iszlám másképp. Edge 2000 Kiadó, Budapest, 2005)

Scherr, S. J. – Sthapit, S. (2009): Földműveléssel és területhaszálattal a Föld lehűtéséért. In: A világ helyzete: Úton egy felmelegedő világ felé. Föld Napja Alapítvány, Budapest

Schneider, T. (1992)(szerk.): Handbuch der Dogmatik I–II. Patmos Verlag, Düsseldorf (Magyarul: A dogmatika kézikönyve. Vigilia Kiadó, Budapest, 2002)

Schütz A. (1922/2008): Dogmatika: A katholikus hitigazságok rendszere I–II. Pax Kiadó, Esztergom

Schweitzer, A. (2010): Életem és gondolataim. Etalon Kiadó, Budapest

Scott, B. A. – Amel, E. L. – Koger, S. M. – Manning, C. M. (2015): Psychology for Sustainability. 4th Edition. Routledge, New York

Seitlinger, M. (2004): Nachwort: Zen in Christentum – Konfliktpunkte und Klärungsansätze. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Seligman, M. E. P. – Reivich, K. – Jaycox, L. – Gillham, J. (2007/1995): The Optimistic Child: A Proven Program to Safeguard Children against Depression and Build Lifelong Resilience. Houghton Mifflin Company, Boston, New York

Seligman, M. E. P. (2002): Authentic Happiness. Atria Book, New York (Magyarul: Autentikus életöröm: A teljes élet titka. Laurus Kiadó, Győr, 2008)

Seligman, M. E. P. (2007/1993): What You Can Change… and What You Can’t: The Complete Guide to Successful Self-Improvement. London – Boston (Magyarul: Amin változtathatsz… és amint nem: Átfogó kalauz a sikeres önfejlesztéshez. Akadémiai Kiadó, Budapest, 2011)

Seligman, M. E. P. (2011): Flourish: A Visionary New Understanding of Happiness and Well-Being. New York (Magyarul: Flourish – Élj Boldogan! A boldogság és a jól-lét radikálisan új értelmezése. Akadémiai Kiadó, Budapest, 2011)

Selye J. (1956): The Stress of Life. McGrow-Hill Book Company, New York (Magyarul: Életünk és a stress. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1978)

Shear, J. (2006): Transcendental Meditation. In: Shear, J. (ed.): The Experience of Meditation: Experts Introduce the Major Traditions. Paragon House, St. Paul

Sheldrake, R. (2011/1999): Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home And Other Unexplained Powers of Animals. Three Rivers Press, New York (Magyarul: Honnan tudják a kutyák, mikor jön haza a gazdi? …és az állatok más rejtélyes képességei. Ursus Libris, Budapest, 2012)

Simon T. (2012): Az alkoholfogyasztás és az alkoholizmus hatása az egészségre. In: Ádány R. (szerk.): Megelőző orvostan és népegészségtan. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Simonyi K. (2011): A fizika kultúrtörténete: A kezdetektől a huszadik század végéig. Akadémiai Kiadó, Budapest, ötödik, javított, bővített kiadás.

Singer, W. – Ricard, M. (2008): Hirnforschung und Meditation: Ein Dialog. Suhrkamp Verlag, Frankfurt am Main

Smalley, S. L. – Winston, D. (2010): Fully Present: The Science, Art, and Practice of Mindfulness. Da Capo Press, Philadelphia

Smil, V. (2013): Should We Eat Meat? Evolution and Consequences of Modern Carnivory. Wiley-Blackwell, West Sussex

Smith, E. E. – Nolen-Hoeksema, S. – Fredrickson, B. L. – Loftus, G. R. (2003): Atkinson & Hilgard’s Introduction to Psychology. 14th Edition, Wadsworth (Magyarul: Pszichológia. Osiris Kiadó, Budapest, 2005)

Snela, B. (2004): Das mystisch Efrahrene tun. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Somogyi Z. (2003): Erdő nélkül? L’Harmattan Kiadó, Budapest

Sőregi O. (1996): A Transzcendentális Meditációról azoknak, akik kételkednek az élet határtalan lehetőségeiben. Thermo-Gáz Bt., Szeged

Standovár T. – Primack, R. B. (2001): A természetvédelmi biológia alapjai. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest

Stanford, C. B. (2001): Significant Others: The Ape–Human Continuum and the Quest for Human Nature. Basic Books, New York

Stark, R. (2005): The Victory of Reason: How Christianity Led to Freedom, Capitalism, and Western Success. Random House, New York

Stevenson, B. – Wolfers, J. (2008): Economic Growth and Subjective Well-Being: Reassessing the Easterlin-Paradox. NBER Working Papers 14282, National Bureau of Economic Research

Stevenson, B. – Wolfers, J. (2013): Subjective well-being and income: is there any evidence of satiation? NBER Working Papers 18992, National Bureau of Economic Research

Stinissen, W. (1989): Méditation chrétienne profonde. Cerf, Paris (Magyarul: A keresztény meditáció mélységei. Sarutlan Kármelita Nővérek, Magyarszék, 2005)

Stinissen, W. (2002): L’oraison contemplative. Édition de Carmel (Magyarul: Kontemplatív ima a Kármelben. Sarutlan Kármelita Nővérek, Magyarszék, 2008)

Storch, V. – Welsch, U. (1989/1973): Evolution: Tatsachen und Probleme der Abstammungslehre. 6. Ausgabe, Deutscher Taschenbuch Verlag, München (Magyarul: Evolúció: A származástan tényei és mai problémái. Springer Hungarica Kiadó, Budapest, 1995)

Stringer, Ch. – Andrews, P. (2005): The Complete World of Human Evolution. Thames & Hudson, London (Magyarul: Az emberi evolúció világa. Alexandra Kiadó, Pécs, 2005)

Stuart-Hamilton, I. (2006): The Psychology of Aging: An Introduction. 4th Edition. Jessica Kingsley Publishers, London and Philadelphia

Sudo, P. T. (2000): Zen Sex: The Way of Making Love. HarperSanFrancisco, HarperCollins Publishers, Inc. (Magyarul: Zen Szex: A Szerelem Útja. Szukits Könyvkiadó, Budapest, 2003)

Su-la-ce: Reggeli beszélgetések Lin-csi apát kolostorában. Kelet Kiadó, Budapest, 2005

Summers-Smith, J. D. (s. a.): Decline of the House Sparrow: A Review. (ndoc.org.uk/) (A Newbury District Ornithological Club honlapjáról: www.ndoc.org.uk/)

Sussman, N. (2003/1997): Depresszió és mánia. In: Beers, M. H. (főszerk.): MSD orvosi kézikönyv a családban. Második, átdolgozott, bővített kiadás. Melania Kiadó, Budapest (The Merck Manual of Medical Information. 2nd Editon. Merck Research Laboratories, Whitehouse Station)

Szabó F. (1994): Igaz-e, hogy… a kereszténység egy vallás a többi között? Agapé, Szeged, Vatikáni Rádió Magyar Részlege, Róma

Szabó F. (2019): Ferenc pápa teológiája és lelkisége. In: Tomka: Ferenc pápa – Próféta vagy eretnek? Új korszak az Egyház életében. Kreatív Kontroll, Budapest

Szabó Gy. (2000): Dogmatika I–VI. Testvéri Szolgálat K. Alapítvány, Esztergom

Száray M. (1996): Történelem I. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest

Szendi G. (2009a): Paleolit táplálkozás: A nyugati életmód és a civilizációs betegségek. Jaffa Kiadó, Budapest

Szendi G. (2009b/2008): A nő felemelkedése és tündöklése. Jaffa Kiadó, Budapest

Szendi G. – Mezei E. (2010): Paleolit szakácskönyv. Jaffa Kiadó, Budapest

Szendi G. – Mezei E. (2011): Paleolit szakácskönyv II. Jaffa Kiadó, Budapest

Szend G. (2012): Napfényvitamin: Hazugságok, tévhitek és a tények. Jaffa Kiadó, Budapest

Szendi G. (2014): Értelmes szenvedés: A boldogság. Jaffa Kiadó, Budapest

Szendi G. (2018): Tévutak az orvoslásban: Dogmák fogságában. Jaffa Kiadó, Budapest

Szent-Györgyi A. (2014): Az őrült majom – Az élő állapot – A béke élet- és erkölcstana. Nemzeti Könyvtár 32., Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó, Budapest

Szondy M. (2009): Mit mond a pszichológia a boldogságról? A pozitív pszichológia legújabb eredményei. In: Gutman B.: A boldogság nyomában: Utak és tévutak. Jaffa Kiadó, Budapest

Szondy M. (2010): A boldogság tudománya: Fejezetek a pozitív pszichológiából. Jaffa Kiadó, Budapest

Szondy M. (2012): Megélni a pillanatot: Mindfulness, a tudatos jelenlét pszichológiája. Kulcslyuk Kiadó, Budapest

Szondy M. (2014): Hogyan tudnék továbblépni? A bosszú és a megbocsátás pszichológiája. Kulcslyuk Kiadó, Budapest

Szőke J. (2008): Ez a mi hitünk. Don Bosco Kiadó, Budapest

Takács-Sánta A. (2008): Bioszféra-átalakításunk nagy ugrásai. L’Harmattan Kiadó, Budapest

Tanner, L. (2007): Von der Freude des Christseins. WeG Verlag, Eggersriet (Magyarul: Kereszténynek lenni ÖRÖM. Marana Tha 2000 Alapítvány, Budapest, 2007)

Targ, R. (2012): The Reality of ESP: A Physicist’s Proof of Psychic Abilities. Quest Books, Wheaton, Illinois

Tatarkiewicz, W. (1976): Analysis of Happiness. Polish Scientific Publishers, Warszawa (Magyarul: A boldogságról. Kossuth Kiadó, Budapest, 2010)

Tattersall, I. (2012): Masters of the Planet: The Search for our Human Origins. Palgrave Macmillan, New York

Taylor, J. B. (2006): My stroke of insight: A brain scientist’s personal journey. (Magyarul: Mennybe döngölve: Egy agykutató boldogító agyvérzése. Agykontroll Kft., Budapest, 2010)

Thomas, E. M. (2006): The Old Way: A Story of the First People. Picador, New York

Tohei, K. (1980): Ki in Daily Life. Ki No Kenkyukai H. Q., Tokyo (Magyarul: Ki a mindennapi életben. Lunarimpex Kiadó, Budapest, 1999)

Tomka F. (2013): Biztos út: Szerelemről, szexualitásról értelmesen. Szent István Társulat, Budapest

Tonhaizer T. (2003): Egyetemes vallástörténet. Sola Scriptura Teológiai Főiskola – Spalding Könyvkiadó, Budapest

Tóth B. – Csányi V. (2017): Hiedelmeink: Az emberi gondolatok építőkövei. Libri Könyvkiadó, Budapest

Tóth G. (2012): Az ökonomizmus vallása. Lépések… a fenntarthatóság felé. KÖVET Egyesület a Fenntartható Gazdálkodásért, 17. évf., 3. szám (53)

Török J. – Legeza L. (2001): Kartauziak. Mikes Kiadó, Budapest

Triandis, H. (2006/2003): A társas viselkedésmintázatok kulturális eltérései. In: Nguyen Luu L. A. – Fülöp M. (szerk.): Kultúra és pszichológia. Osiris Kiadó, Budapest

Tucker, J. B. (2005): Life before Life: A Scientific Investigation of Children’s Memories of Previous Lives. Piatkus, London

Tudge, C. (1995): The Day Before Yesterday: Five Million Years of Human History. Jonathan Cape, London

Tudge, C. (2004/2003): So Shall We Reap: What’s Gone Wrong With the World’s Food – and How to Fix It. Penguin Books, London

Tudge, C. (2005): The Tree. Three Rivers Press, New York

Tudge, C. (2013): Why Genes Are Not Selfish and People Are Nice: A Challenge to the Dangerous Ideas that Dominate Our Lives. Floris Books, Edinburgh

Túry F. (2006): Hipnoterápia a pszichoszomatikában. In: Vértes G. (szerk.): Hipnózis – Hipnoterápia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Túry F. – Hajnal Á. – Kopp M. – Berghammer R. – Szendi G. – Fóris N. (2009): A pszichoterápia alapjai. In: Kopp M. – Berghammer R. (szerk): Orvosi pszichológia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Ullén, F. – de Manzano, Ö. – Theorell, T. – Harmat L. (2010): The Physiology of Effortless Attention: Correlates of State Flow and Flow Proneness. In: Bruya, B. (szerk): Effortless Attention: A New Perspective in the Cognitive Science of Attention and Action. MIT Press, Cambridge, Massachusetts, London

Vaiani, C. (1993): La via di Francesco: una sintesi della spiritualità francescana a partire dagli Scritti di San Francesco. Edizione Biblioteca Francescana, Milano (Magyarul: Assisi Szent Ferenc útja. L’Harmattan Kiadó – Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskola, Budapest, 2013)

Vajda G. (2009): Lelkünk és környezetünk fenntarthatósága. Ma & Holnap, IX. évf., 3. szám

Vallejo-Nágera, J. A. (1987): Ante la depresión. Editorial Planeta (Magyarul: Szemtől szemben a depresszióval. Háttér Kiadó, Budapest)

Ven-ce lásd Lao-ce (1992)

Végh L. – Szám D. – Hetesi Zs. (2008): Utolsó kísérlet: Híradás a Föld állapotáról. Kairosz Kiadó, Budapest

Végh L. (2002): Természettudomány és vallás. Kálvin Kiadó, Budapest

Végh L. (2006): Reménységünk a hit. (Elérhető az interneten: angelfire.com/)

Vida G. (2001): Helyünk a bioszférában. Typotex Kiadó, Budapest

Vida G. (2003): Gondok és gondolatok. In: Járainé Komlódi M. (főszerk.): Magyarország növényvilága (Pannon Enciklopédia). Ursus Könyvkiadó, Budapest

Vida G. (2007): Fenntarthatóság és a tudósok felelőssége. Magyar Tudomány, 12, 1600. o. (matud.iif.hu/)

Vida G. (2012): Honnan hová, Homo? Az Antropocén korszak gondjai. Studia Physiologica 18, Semmelweis Kiadó, Budapest

Vida G. (2014): A növekedés ökológiai korlátai, természeti erőforrás (nyersanyag, energiahordozó) feltételei: A gazdasági növekedés ökológiai és társadalmi feltételei és korlátai. NFFT, Parlament, 2014. június 4.

Vida G. (2018): Csökkenő biodiverzitás, növekvő gazdaság. Meddig? In: Tardy J. – Dévai Gy. (szerk.): A biodiverzitásról másképp. Magyar Természettudományi Társulat kiadványa, 14–25. oldal

Vidal, H. J. (2008/1999): Tha Yamana of Tierra del Fuego. In: Lee, R. B. – Daly, R.: The Cambridge Encyclopedia of Hunters and Gatherers. Cambridge University Press, New York

Vígh B. (2007): A jóga orvosi szemmel. Alliter Kiadói és Oktatásfejlesztő Alapítvány, Budapest

Weil, S. (1947): La pesanteur et la grace. Librairie PLON (Magyarul: Jegyzetfüzet. Új Ember – Új Mandátum Könyvkiadó, Budapest, 2003)

Wells, S. (2002): The Journey of Man: A Genetic Odyssey. Allen Lane, London (Magyarul: Az ember útja: Egy genetikai odüsszeia. Akkord Kiadó Budapest, 2003)

Wells, S. (2010): Pandora’s Seed: Why the Hunter-Gatherer Holds the Key to Our Survival. Random House, New York

Weninger A. (2001/1943): Az egészség testi és lelki forrásai. Szukits Könyvkiadó, Budapest

Weninger A. (s. a.): Az idő partján: Jóga és személyiség. Novella Kiadó, Budapest

West, Ch. (2007): Good News about Sex & Marriage: Answers to Your Honest Questions about Catholic Teaching. Revised Editon, Servant Books (Magyarul: Jó hírek a házasságról és a szexualitásról: A katolikus tanítás szerinti válaszok legőszintébb kérdéseidre. Szent István Társulat, Budapest, 2015)

Willcox, B. J. – Willcox, D. C. – Todoriki, H. – Fujiyoshi, A. – Yano, K. – a He, Q. – Curb, J. D. – a,b Suzuki, M. (2007): Caloric Restriction, the Traditional Okinawan Diet, and Healthy Aging: The Diet of the World’s Longest-Lived People and Its Potential Impact on Morbidity and Life Span. Ann. New York Academy of Sciences 1114: 434–455

Wilson, E. O. (2002): The Future of Life. Alfred A, Knopf, New York (Magyarul: Az élet jövője. Akkord Kiadó, Budapest, 2006)

Wilson, E. O. (2016): Half-Earth: Our Planet’s Fight for Life. Liveright Publishing Corporation, New York

Witkam, J. (2004): Aufmerksamkeit und Hingabe. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Witt, D. (2004): In Christus haben alle echten Religionen Platz. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Wolf, R. (2010): The Paleo Solution: The Original Human Diet. Victory Belt Publishing, (Magyarul: Paleolit megoldás: Az ősi emberi étrend. Scolar Kiadó, Budapest, 2012)

Woods, T. E. (2005): How the Catholic Church Built Western Civilization. Regnery Publishing, Inc., Washington, DC

Wright, L. (1997): Twins: And What They Tell Us About Who We Are. John Wiley & Sons, New York

Wright, R. (2005/2004): A Short History of Progress. Canongate Books, Edinburgh

Zeller, W. (2001): Suso misztikus írásai. Paulus Hungarus – Kairosz Kiadó, Budapest (valószínűleg ennek a német műnek az egyik része: Deutsche Mystik. Aus den Schriften von Heinrich Seuse und Johannes Tauler. Diederichs Verlag, München, 1967)

Zeller, W. (2003): Eckhart mester: Beszédek. Paulus Hungarus – Kairosz Kiadó, Budapest (valószínűleg ennek a német műnek a másik része: Deutsche Mystik. Aus den Schriften von Heinrich Seuse und Johannes Tauler. Diederichs Verlag, München, 1967)

Zölls, D. (2004): Dieser eine Atemzug. In: Seitlinger, M. – Höcht-Stöhr, J. (Hg.): Wie Zen mein Christsein verändert: Erfahrungen von Zen-Lehrern. Herder Verlag, Spektrum

Zseni A. (2006): Hipnoterápia a pszichoaktív szerek okozta dependencia esetén. In: Vértes G. (szerk.): Hipnózis – Hipnoterápia. Medicina Könyvkiadó, Budapest

Zseni A. (2016): Az emberi ürülék szerepe a fenntartható fejlődésben. II. rész: Vízöblítéses toalett kontra komposztálás. Lépések a fenntarthatóság felé, 21. évf., 2. szám, p. 15–16.

Zsolnai L. (2010): Előszó: A buddhista közgazdaságtan horizontja. In: Zsolnai L. (szerk): Boldogság és gazdaság: A buddhista közgazdaságtan eszméi. Typotex Kiadó, Budapest

Zuckerman, M. (1994): Behavioral Expressions and Biosocial Bases of Sensation Seeking. Cambridge University Press, New York

Zuckerman, M. (2008/2007): Sensation Seeking and Risky Behavior. American Psychological Association, Washington

Internetes hivatkozások

A hivatkozások ellenőrzési ideje: 2021.04.06.

1 mersz.hu/ – A klímaváltozás hatása egészségünkre és az egészségügyre Magyarországon.

2 worlddatabaseofhappiness.eur.nl/ – World Database of Happiness.

3 worlddatabaseofhappiness.eur.nl/ – World Database of Happiness.

Lábjegyzetek

1. fejezet: A boldogság természete

1 A könyvben, főleg a címekben, többször nevezem az embert majomnak. Ennek egyszerűen az az oka, hogy azok vagyunk. Ez körülbelül olyan, mintha a katicabogarat ízeltlábúnak vagy a macskát emlősnek neveznénk. De míg ezeken senki nem kapja fel a fejét, vannak, akik az ember „lemajmozásán” megsértődnek. Nem a bántás a célom, és remélem, hogy Kedves Olvasómnak nem esik rosszul ez a minősítés. Inkább csak azt szeretném, ha leszállnánk a magas lóról, ahonnan a többi természeti létezőre tekintünk. Az az érzésem ugyanis, hogy enélkül nem sok esélyünk van megoldani a civilizációnk előtt álló problémákat. E problémák megoldása végtére is azzal kezdődne, hogy szembenézünk a valósággal, és amíg magunkat felsőbbrendű fajnak hisszük, ezzel adósak maradunk. Jobb, ha időről időre tudatosítjuk magunkban, kik vagyunk valójában. Jézus egyszer azt kérte tanítványaitól, hogy aki a legnagyobb akar lenni közülük, legyen a legkisebb és a többiek szolgája. Nekünk is szükségünk lenne egy jó adag alázatra, amikor a helyünket keressük a bioszférában!

2 Egy 1989–1990-ben ugyanott végzett vizsgálatban, amikor az inuitoknak még sem televíziójuk, sem áramuk nem volt, pontosan ugyanekkora boldogságszintet mértek (Diener et al 2009).

www.typotex.hu

Felhasznált betűtípus:
Noto Serif – SIL Open Font License
Open Sans – Apache License 2.0