A lélek
sötét oldala

— Nárcizmus —
— Machiavellizmus —
— Pszichopátia —
– részlet –

szerkesztette
Bereczkei Tamás • Czibor Andrea • Birkás Béla

TEST ÉS LÉLEK
sorozatszerkesztő
Kovács Ilona • Pléh Csaba

A könyv megjelenését a Nemzeti Kulturális Alap
a kiadói program keretében támogatta.

A kötet az NKFI–OTKA K125437 pályázati projekt támogatásával készült.

© Bandi Szabolcs, Bereczkei Tamás, Birkás Béla, Boros János, Czibor Andrea, Csapó Gyöngyvér, Deák Anita, Fejes Nikoletta, Kázmér-Mayer Szilvia, Klajkó Dóra, Kolosváry Eszter, Láng András, Meskó Norbert, Nagy László, Pohárnok Melinda, Szabó Edit
© Typotex, Budapest, 2021
Engedély nélkül semmilyen formában nem másolható!

ISBN 978 963 493 172 0

Typotex Kiadó
Alapította Votisky Zsuzsa, 1989
A kiadó az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók
és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja.
Felelős kiadó: Németh Kinga
Főszerkesztő: Horváth Balázs
A kötetet gondozta: Leiszter Attila
Borítóterv: Somogyi Péter
Elektronikus könyv: Nagy Lajos

Tartalom

Bevezetés: Mi a Sötét Triád? (Birkás Béla)

1: SZEMÉLYISÉG (Birkás Béla, Czibor Andrea, Bereczkei Tamás)

Nárcizmus – „sztárok és celebek”

Machiavellizmus – „szürke eminenciás”

Pszichopátia – „báránybőrbe bújt farkas”

Összegzés

2: ÉLETÚT (Láng András)

A sötét személyiségvonások lefelé történő kiterjesztésének kérdése

A sötét személyiségvonások kialakulásában szerepet játszó tényezők

A sötét személyiségvonások változása az életút során

Összegzés, azaz mit tudhattunk meg a sötét személyiségvonások fejlődéslélektani vonatkozásairól

3: PÁRKAPCSOLATOK (Meskó Norbert)

Milyen kapcsolatot keresnek?

Milyen partnert keresnek?

A hosszú távú párkapcsolat minősége

Féltékenység

Hűtlenség

Összegzés, azaz mit tudhattunk meg a sötét személyiségvonások párválasztási viselkedéséről?

4: ÉRZELEMSZABÁLYOZÁS (Deák Anita)

Az érzelmekről és az érzelemszabályozásról általában

A Sötét Triádra jellemző érzelmek és érzelemszabályozási mechanizmusok

Összefoglalás, avagy 10 tudományos tény a Sötét Triád érzelemvilágáról

5: EMPÁTIA (Szabó Edit)

Ellentmondó elméletek, eltérő stratégiák

Az érzelmek szerepe a társas megismerésben

Az érzelmek szerepe mások manipulálásában

Érzelmi intelligencia és manipuláció

Érzelmi képességek és manipuláció: pró és kontra

Nárcizmus: érzelmeiben magabiztos, de másokkal nem törődik

Pszichopátia: komoly érzelmi deficitek

Machiavellizmus: nincs egyértelmű deficit

Összefoglalás

6: ELMEOLVASÁS (Szabó Edit)

Manipulatív intelligencia?

Elmeolvasó képesség

Egyéni különbségek a Sötét Triád elmeolvasásában

Ki érti azt, hogy (mikor) ki manipulátor?

Machiavellizmus: hosszú távú manipuláció – magas szintű elmeolvasás

Pszichopátia: rövid távú manipuláció – elmeolvasási deficit

Nárcizmus: átlagos elmeolvasás?

Elmeolvasás és manipuláció: hosszú távon hasznos, rövid távon szükségtelen?

7: STRATÉGIA (Czibor Andrea, Bereczkei Tamás)

Machiavellizmus

Nárcizmus

Pszichopátia

Összefoglalás

8: MUNKAHELY (Czibor Andrea, Csapó Gyöngyvér, Fejes Nikoletta, Kázmér-Mayer Szilvia, Klajkó Dóra)

Sötét vonások a szervezetpszichológiában

Munkavállalói sötét vonások

Vezetői sötét vonások

Összefoglalás

9: EVOLÚCIÓ (Bereczkei Tamás)

Pszichopátia

Nárcizmus

Machiavellizmus

Összefoglalás

10: PATOLÓGIÁS NÁRCIZMUS (Nagy László, Bandi Szabolcs)

A nárcizmus térhódítása

Nárcizmus: normalitástól az abnormalitásig

A nárcizmus altípusai

Terápiás lehetőségek

Összefoglalás

11: BORDERLINE SZEMÉLYISÉGZAVAR (Pohárnok Melinda, Kolosváry Eszter)

A borderline személyiségzavar megjelenése

A borderline személyiségzavar kernbergi modellje

A borderline személyiségszerveződés és a Sötét Triád kapcsolata

Evolúciósan adaptív stratégiák

Összegzés

12: BŰNÖZÉS ÉS PSZICHOPÁTIA (Boros János)

A bűnözés alakulása

A bűnelkövetés pszichológiai háttere

A pszichológiai elméletek

A pszichopátia

Irodalom

A kötet szerzői

Név- és tárgymutató

PANELEK JEGYZÉKE

1. Mindenkinek van, de nem mindenkiére vagyunk kíváncsiak – a személyiség

2. A Sötét Triád tulajdonságainak mérése

3. Tükröm, tükröm… – mindennapi nárcizmus

4. A Big Five (Nagy Ötök) személyiségvonások

5. A (nem) szürke eminenciás – Richelieu bíboros

6. Elnöki ügy – vezetők és a pszichopátiás vonások

7. A gyermek- és serdülőkori sötét személyiségvonások megjelenése irodalmi és filmes alkotásokban

8. Életút-elmélet és Élettörténeti stratégiák

9. Szexuális kényszerítés

10. Kivételek – akik elégedettek

11. A párkapcsolati érték

12. Párkapcsolati erőszak

13. Sötét vonások és párkapcsolat mozifilmen

14. Példák az érzelemszabályozásra

15. Különböző stratégiák az érzelmek szabályozására

16. Hogyan jelennek meg a Sötét Triád vonásai az online térben?

17. Hogyan mérhető az érzelemszabályozás?

18. Rejtvény!

19. Az empátia és az érzelmi intelligencia definíciói

20. Alapérzelmek és társas érzelmek

21. A hideg és a meleg empátiáról

22. Manipulációs történet (részlet)

23. Nomotetikus és idiografikus elmeolvasás

24. Konfliktusok az agyban

25. Az fMRI-vizsgálatok

26. Közjavak-játék

27. A prefrontális kéreg

28. Diktátor-játék

29. Fakitermelő vállalatok (kísérleti játék)

30. A kockázatvállalás mérése

31. A fogolydilemma-helyzet

32. Bizalom-játék

33. Ultimátum-játék

34. Az Enron-botrány

35. A rettegett vezetői látogatás

36. Egy nárcisztikus kollégával a mindennapokban…

37. A machiavellista munkatárs

38. Vállalati pszichopaták

39. Vezetési stílusok

40. Nárcisz, az innovátor

41. Nagy sikerek és nagy bukások

42. Sötét vonások vagy sötét szervezetek, vagyis az alma, a kosár és a kamra

43. „Coacholj, ha tudsz!”

44. Filmajánló – vállalati vezetők

45. A darwini evolúcióelmélet

46. A viselkedési stratégiák sokfélesége

47. Szocializáció

48. A pszichopátia öröklékenysége

49. Vonzerő, magabiztosság, erőszakosság

50. Szándékos (taktikai) megtévesztés főemlősök körében

51. Machiavellizmus és evolúció

52. Talamusz és jutalomkeresés

53. A nárcisztikus személyiségzavar kritériumai

54. A nárcisztikus személyiségzavar modern funkcionális kritériumai

55. Grandiózus nárcizmus – „A rajongói klubom elnöke?”

56. Vulnerábilis nárcizmus – „A megkeseredett veterán”

57. A pszichopátiás nárcizmus – „Norvégia királya”

58. A nárcizmus genetikája és neurobiológiája

59. Film- és könyvajánló – nárcizmus

60. A személyiségzavar

61. Felnőtt kötődés

62. Végzetes vonzerő

63. Filmajánló – borderline személyiségzavar

64. Bűnügyi statisztika

65. Genetikai kutatások

66. Két esettanulmány

67. A kétutas modell

68. Egy sorozatgyilkos – Ted Bundy

69. Egy „sikeres” pszichopata – Albrecht von Wallenstein

Bevezetés
Mi a Sötét Triád?

Az emberek sokfélék és sokféleképpen viselkednek különböző helyzetekben. Egy kedves barátunk, akit mi empatikusnak és jószívűnek ismerünk, a munkahelyén hidegfejűnek, irányítónak és mások igényeire érzéketlennek tűnhet. Számos okból: otthon történt valami, ami feszültté, ingerültté tette; a munkahelyi elvárások megkövetelik ezt a viselkedést (pl. váratlan helyzetekben, ahol gyors és érzelemmentes döntésekre van szükség); vagy mert személyes érdekei aktuálisan azt diktálják, hogy máshogy viselkedjen, mint amilyen a személyisége (pl. egy pókerjátékos esetében). A személyiség számos tényezőből tevődik össze és többrétegű, így hozva létre az egyéni reakciómódok széles spektrumát, mely egyedi és rugalmas formáját adja az egyén megnyilvánulásainak. Így lehetséges, hogy ismeretségi körünkben előfordulnak emberek, akik csak magukkal törődnek, és a legfontosabb számukra, hogy mennyi „lájkot” kapnak. Vagy ismerhetünk olyanokat, akik saját céljaik eléréséhez bárkin átgázolnak, és érdektelenek annak kapcsán, hogy kit mennyire „bántanak” eközben. Vagy talán volt alkalmunk megtapasztalni, milyen az, amikor valaki pletykák, ármánykodás és manipuláció révén igyekszik boldogulni úgy, hogy mások szinte észre sem veszik, hogy csak kihasználja őket. Jelen kötet pont az ilyen személyiségvonások részletesebb bemutatását célozza, vagyis olyan személyiségjellemzőkét, melyek bizonyos tekintetben elítélendőek, ugyanakkor nagyon is érthető és belátható érdekek mentén formálják az egyén viselkedését.

A szélsőséges kegyetlenség vagy önimádat, valamint a zsarolás általában ritkábban előforduló jelenségek, miközben olyan ezektől eltérő, szintén társadalmi normákat megszegő magatartásformák, mint a hazudozás, a megtévesztés, a csalás vagy mások piszkálása, megszégyenítése, sokkal gyakoribbak. Természetesen hatásuk vagy eredményük tekintetében e skála végpontjai nagyban különböznek egymástól, azonban alapvető jellegük ugyanaz: mindegyik norma- és szabálysértő viselkedés (Ariely, 2013). Az úgynevezett Sötét Hármas (SH; Sötét Triád – Dark Triad [DT]; Paulhus és Williams, 2002) személyiségkoncepció pedig pontosan e „mindennapos” normaszegő viselkedésformákkal összekapcsolódó személyiségvonásokat jelöli. Az elnevezésük is éppen ezt hivatott érzékeltetni, hiszen a hétköznapi emberekben is jelen lévő „sötét oldalra” hívja fel a figyelmet. Egymástól elkülönülő, ám sok tekintetben hasonlóságot, egyezést mutató személyiségvonások gyűjteményeként használják az SH modellt: a szubklinikus nárcizmus, a szubklinikus pszichopátia és a machiavellizmus együttes jelölésére.

Itt álljunk meg egy pillanatra! Szükséges egy fogalmat tisztázni. A Sötét Triád két komponensének, a nárcizmusnak és a pszichopátiának van egy enyhébb (ún. szubklinikai) és egy durvább (ún. klinikai vagy patologikus) formája. A „szubklinikus” itt arra utal, hogy nem patológiás, nem igényel kezelést és nem mutat brutálisan erőszakos formákat. Ám az elmúlt két évtizedben végzett kutatások egyértelműen megmutatták, hogy a sötét oldalnak ezek az enyhébb formái is kulcsszerepet töltenek be számtalan „hétköznapi” szabálysértő és antiszociális cselekedetben (Furnham, Richards és Paulhus, 2013).

A pszichopátia és a nárcizmus ugyanakkor rendelkezik klinikai formákkal is, amelyek szélsőséges, a hétköznapi mértéket meghaladó megjelenési formájukban pszichiátriai zavarként vagy pszichopatológiai kórképként is ismertek. Ezekben a szélsőséges formákban a beteges elismerés utáni, illetve a mások feletti hatalom iránti extrém vágy, valamint a bűnözésre való hajlam tünetei is megjelennek. Jelen kötetünkben az első kilenc fejezet a három vonás hétköznapi szintjének bemutatását célozza, tehát a nárcizmus és pszichopátia szubklinikai szintjével foglalkozik. Az utolsó három fejezet tér rá a nárcizmus és pszichopátia klinikus, patologikus megnyilvánulására, amely az antiszociális magatartás durva, gyakran bűnözői formáit is magában foglalja.

A nárcizmus vagy pszichopátia egyes jellemző vonásainak megléte nem jelent tehát automatikusan pszichés rendellenességet vagy pszichiátriai zavart. A vonás kifejezettsége, erőssége, dominanciája a személyiségen belül az, ami a pszichés működést károsíthatja. Ez a dimenzionális (vonáselméleti, lásd 1. panel) megközelítés fontos a Sötét Triád koncepciójának megértéséhez, és kötetünk több fejezetében találkozhat majd vele a kedves Olvasó. Ilyen tekintetben a Sötét Hármas vonásai a két végpont közötti egyenesen helyezkednek el (lásd 1. ábra). Az egyenes egyik végén azokat a személyeket találjuk, akikre kevéssé jellemzőek a sötét vonások, ennélfogva becsületesek, együttműködők, barátságosak másokkal. Az egyenes középső területén a másokat kihasználó, de jól funkcionáló, a hétköznapokban megfelelően alkalmazkodni képes (szubklinikai sötét vonásokkal jellemezhető) személyek találhatók. Végül az egyenes legtávolabbi pontjain a társadalmi normákra fittyet hányó, tudatosan törvényszegő, beilleszkedési nehézségekkel jellemezhető, klinikai pszichológiai értelemben is problémás mértékű sötét vonásokkal bíró egyének vannak (klinikai szintű vonásokkal).

1. ábra A Sötét Hármas dimenzionális megközelítése

1.Mindenkinek van, de nem mindenkiére vagyunk kíváncsiak – a személyiség

Nagyon sajátos helyzetben vagyunk, amikor a személyiség összetett jelenségét kívánjuk meghatározni. Egyrészt, mindenki tudja, miről beszélünk, amikor a személyiségről van szó, hiszen mindenki rendelkezik bizonyos szervezettségű személyiséggel (még az újszülöttek is, akik meghatározott temperamentummal, vérmérséklettel jönnek világra, ami később beépül a személyiségükbe). Másrészt azonban, a személyiség áthatja lényünket, meghatározza, ahogyan gondolkodunk magunkról és ahogyan másokhoz viszonyulunk, így téve minket gyakorlatilag egyedivé. Vagyis egy olyan dologról, melyet mindenki ismer, jobbára csak személyes, egyéni meghatározás vagy leírás adható. Természetesen számos tudományos meghatározást is találhatunk, hiszen sokan megpróbálták tömören megragadni a személyiség lényegét. Az egyik, talán legtöbbet idézett meghatározás szerint: „A személyiség azon pszichofizikai rendszerek dinamikus szerveződése az egyénen belül, amelyek meghatározzák jellemző viselkedését és gondolkodását.” (Allport, 1980, 39.) Személyiségünk tehát nem csupán szokásaink vagy más tulajdonságaink együttes halmaza, hanem sokkal inkább fizikai tulajdonságaink, gondolkodási folyamataink, valamint pszichés vagy lelki, társas és érzelmi jellemzőink szervezett, egészleges rendszere. Olyan rendszer, amely az egyén egészlegességéért, önmaga teljességének megéléséért felelős, és működése révén motiválja vagy irányítja a személy cselekedeteit és gondolkodását.

A személyiségnek éppen ezen sokrétűségéből fakadóan sokféle magyarázó és leíró személyiségmodell létezik a pszichológiában. Ezek egy része, az úgynevezett típustanok már több mint kétezer éve próbálják személyiségünket bizonyos szempontok mentén átlátható és kezelhető mennyiségű kategóriákba osztani. Meghatároznak néhány személyiségtípust, és azt vallják, hogy egy-egy személy ezek közül vagy az egyikbe, vagy a másikba tartozik (pl. vagy kifelé forduló, extravertált, vagy befelé forduló, introvertált). Másképpen közelítenek az ún. vonáselméleti modellek, melyek dimenziókban gondolkodnak és az egyént néhány alapvető személyiségvonás mentén próbálják jellemezni. Tehát, a vonáselméletek abból indulnak ki, hogy léteznek bizonyos alapvető személyiségjellemzők, melyek mindenkiben fellelhetőek, csak eltérő mértékben (pl. egy személyre lehet kevéssé vagy éppen nagyon jellemző a barátságosság). Ezen vonások mintázata révén ragadható meg az egyedi személyiség. Bár ez a megközelítés kissé leegyszerűsítőnek tűnhet, mégis képes sokrétűen megragadni a személyiséget, hiszen az egyes vonások az egyéni tulajdonságok széles halmazát foglalják magukba. Talán a legismertebb és legelterjedtebb vonáselmélet a személyiség ötfaktoros modellje (Big Five), mely a következő fejezetben részletesebben is bemutatásra kerül.

2. A Sötét Triád tulajdonságainak mérése

A Sötét Triád jellemzőit nagyon sokféleképpen mérjük. Léteznek olyan önkitöltős tesztek és kérdőívek, amelyek külön-külön a nárcizmus, a machiavellizmus és a pszichopátia jellemző vonásait igyekeznek feltérképezni. Más tesztek együtt kezelik ezt a három komponenst, és egyetlen kérdőív segítségével igyekeznek képet kapni az ember sötét oldaláról.

A következőkben néhány olyan állítást mutatunk, amilyenek a szubklinikai pszichopátia és nárcizmus, illetve a machiavellizmus mérésére szolgáló kérdőívekben is előfordulnak. A kitöltés során mindenki mérlegelheti, mennyire ért egyet, mennyire tartja igaznak az adott állítást. (A lent látható rögtönzött kérdőív nem tekinthető bemért, megbízható pszichológiai mérőeszköznek; sokkal inkább az illusztrációt, a kipróbálás lehetőségét szolgálja.)

Jelölje az alábbiak szerint 1–5-ig, mennyire ért egyet a következő állításokkal! Mennyire jellemző Önre az alábbi kijelentés?

1 – Egyáltalán nem értek egyet; 2 – Nem értek egyet; 3 – Nem tudom eldönteni; 4 – Egyetértek; 5 – Teljesen egyetértek

1

2

3

4

5

1.

Hízelegtem már másoknak annak érdekében, hogy elérjem a célomat.

2.

Csalnék, ha kevés esély lenne a lebukásra.

3.

A legjobban úgy lehet az emberekkel bánni, ha azt mondjuk nekik, amit hallani akarnak.

4.

Aki tökéletesen megbízik valaki másban, az keresi a bajt.

5.

Gyakran vágyom rá, hogy mások csodáljanak.

6.

Mindenki imádja a sztorijaimat.

7.

Sok csoportos tevékenység unalmassá válik nélkülem.

8.

Tudom, hogy különleges vagyok.

9.

Akik packáznak velem, mindig megbánják.

10.

A siker a legerősebb túlélésén alapszik; nem foglalkozom a vesztesekkel.

11.

Azok az emberek, akik elég hülyék ahhoz, hogy átverjék őket, meg is érdemlik azt.

12.

Aggódjanak csak mások a magasabb erkölcsi értékekért, engem ezek egyáltalán nem érdekelnek.

A kérdőív első 4 állítása a machiavellizmusra vonatkozik. Minél inkább egyetért valaki ezekkel a kijelentésekkel, annál jobban jellemzi személyiségét a machiavellizmus. Az 5., 6., 7. és 8. állítással való egyetértés a szubklinikai nárcizmus jele; míg azok az emberek, akik a 9., 10., 11. és 12. állítást érzik teljesen igaznak, jellemzően magas szubklinikai pszichopátiás pontszámokat mutatnak. Az ehhez hasonló, pszichológiailag bemért kérdőívek segítségével kiszámolhatók egy-egy személy sötét vonásainak pontszámai.

A sötét vonások „képviselői” magas pontszámot érnek el a Sötét Triád valamely (vagy összes) vonása tekintetében az erre kialakított kérdőíveken. Ilyen esetekben az adott személynél magas machiavellizmusról, magas nárcizmusról vagy magas pszichopátiáról beszélhetünk, ám ezek kifejeződése és a mindennapi működésre gyakorolt hatása természetesen szubklinikai szinten marad. Most pedig lássunk néhány jellemzőt, melyek szemléletesen mutatják, hogy a sötét vonások hogyan helyezhetők el a fentebb vázolt dimenzió mentén.

Mik a Sötét Triád központi elemei, tulajdonságai? Közös ismertetőjegy a morális-szociális érzelmek területén megmutatkozó deficit, elsősorban az empátia hiánya, vagy legalábbis alacsony hajlandóság mások érzelmeinek figyelembevételére és megértésére (Baron-Cohen, 2011; Paulhus és Williams, 2002). Természetesen az élet számos területén és számos helyzetben láthatunk példát arra, hogy egy ilyen jellemző önmagában nem jelent a hétköznapokban problémát: például, az informatikai áruházban dolgozó tanácsadó szakembertől nem várjuk el, hogy osztozzon aggodalmunkban az elromlott számítógépünk miatt. Ugyancsak ritkán várjuk el, hogy tömegközlekedési járművön a szemben ülő idegen kiöntse nekünk a szívét.

2. ábra Sötét Triád:
báránybőrbe bújt farkasok
Önmagukban tehát ezek a jellemzők nem teszik utálatossá a Sötét Hármas személyeket, de természetesen karakterjegyeik összessége már jóval negatívabb konstellációt eredményezhet. Általában véve az erkölcs és tisztesség hiánya vagy csökkent mértéke szabad utat nyit a saját érdekek előtérbe helyezésének, akár mások kárára is (Veselka, Schermer és Vernon, 2012). A Sötét Hármas személyek mindennapi kapcsolataikban nemcsak énközpontúak, önzőek, hanem kétszínűek és kizsákmányolóak is. Céljaik elérése érdekében gátlástanul manipulálnak másokat (bár ezt eltérő módokon teszik), kihasználják és megtévesztik társaikat, miközben hűvös, távolságtartó személyközi magatartás jellemzi őket (Furnham, Richards és Paulhus, 2013; Jonason, Koenig és Tost, 2010; Jonason és Buss, 2012; Jonason és mtsai, 2012). Társas kapcsolataik minden szintjén megjelenik az agresszió többféle formája, és még intim kapcsolataikban is inkább a rövid távú viszonyt részesítik előnyben (Ali és Chamorro-Premuzic, 2010; Jonason és mtsai, 2011; Jonason, Li és Buss, 2010; Jonason, Luevano és Adams, 2012). Ennek fényében talán nem meglepő, hogy a férfiak oldalán erőteljesebben mutatkoznak meg e sötét vonások (Muris és mtsai, 2017). Ezekről is bőven esik majd szó a könyv egyes fejezeteiben. Mielőtt azonban elkezdenénk kalandozásainkat a személyiség eme sötétebb bugyraiban, vegyük szemügyre főhőseinket, vagyis nézzük meg közelebbről az egyes sötét vonásokat.

Irodalom

2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről. Kluver

Akhtar, S. J. és Thomson, A. Jr. (1982). Overview: Narcissistic Personality Disorder. American Journal of Psychiatry, 139(1). 12–20.

Alavi, M., Mei, T. K. és Mehrinezhad, S. A. (2018). The dark triad of personality and infidelity intentions: The moderating role of relationship experience. Personality and Individual Differences, 128, 49–54.

Ali, F. és Chamorro-Premuzic, T. (2010). Investigating theory of mind deficits in nonclinical psychopathy and Machiavellianism. Personality and Individual Differences, 49, 169–174.

Ali, F., Amorim, S. és Chamorro-Premuzic, T. (2009). Empathy deficits and trait emotional intelligence in psychopathy and Machiavellianism. Personality and Individual Differences, 47, 758–762.

Allport, G. W. (1980). A személyiség alakulása. Budapest: Gondolat. László János et al. fordítása

American Psychiatric Association (1980). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders 3rd Edition. Washington, D.C.: American Psychiatric Association

—— (1987). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders 3rd Revised Edition. Washington, D.C.: American Psychiatric Association

—— (1994). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders 4th Edition. Washington, D.C.: American Psychiatric Association

—— (2000). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders 4th Revised Edition. Washington, D.C.: American Psychiatric Association

—— (2013). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders 5th Edition (DSM–5). Washington, D.C.: American Psychiatric Association

Ames, D. R., Rose, P. és Anderson, C. P. (2006). The NPI–16 as a short measure of narcissism. Journal of Research in Personality, 40. 440–450.

Amiri, S. és Behnezhad, S. (2017). Emotion recognition and moral utilitarianism in the dark triad of personality. Neuropsychiatria i Neuropsychologia, 12(4), 135.

Amiri, S. és Navab, A. G. (2018). The association between the adaptive/maladaptive personality dimensions and emotional regulation. Neuropsychiatria i Neuropsychologia, 13(1), 1.

Andrews, J. és Higson, H. (2008). Graduate employability, ‘soft skills’ versus ‘hard’ business knowledge: A European study. Higher Education in Europe, 33(4), 411–422.

Apperly, I. A. (2012). What is “theory of mind”? Concepts, cognitive processes and individual differences. The Quarterly Journal of Experimental Psychology, 65(5), 825–839.

Atari, M. és Chegeni, R. (2017). The Dark Triad and long-term mate preferences in Iranian women. Personality and Individual Differences, 104, 333–335.

Austin, E. J., Farrelly, D., Black, C. és Moore, H. (2007). Emotional intelligence, Machiavellianism and emotional manipulation: Does EI have a dark side? Personality and Individual Differences, 43, 179–189.

Axelrod, R. (1984). The evolution of cooperation. New York: Basic

Aziz, A. (2004). Machiavellianism Scores and Self-Rated Performance of Automobile Salespersons. Psychological Reports, 94(2), 464–466.

Babiak, P. és Hare, R. D. (2006). Snakes in Suits: When Psychopaths Go to Work. New York: Harper

Back, M. D., Küfner, A. C. P., Dufner, M., Gerlach, T. M., Rauthmann, J. F. és Denissen, J. J. A. (2013). Narcissistic admiration and rivalry: Disentangling the bright and dark sides of narcissism. Journal of Personality and Social Psychology, 105(6), 1013–1037.

Back, M. D., Schmulke, S. C. és Egloff, B. (2010). Why are narcissists so charming at first sight? Decoding the narcissism-popularity link at zero acquaintance. Journal of Personality and Social Psychology, 98, 132–145.

Bandura, A. és Walters, R. H. (1963). Social Learning and Personality Development. New York: Rinehart

Bar-On, R. (1997). Bar-On Emotional Quotient Inventory. Multi-Health Systems

—— (2010). Emotional intelligence: An integral part of positive psychology. South African Journal of Psychology, 40(1), 54–62.

Barlett, C. P. és Barlett, N. D. (2015). The young and the restless: Examining the relationships between age, emerging adulthood variables, and the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 86, 20–24.

Baron-Cohen, S. és Wheelwright, S. (2004). The empathy quotient: an investigation of adults with Asperger syndrome or high functioning autism, and normal sex differences. Journal of Autism and Developmental Disorders, 34(2), 163–175.

Baron-Cohen, S., Wheelwright, S., Hill, J., Raste, Y. és Plumb, I. (2001). The “Reading the Mind in the Eyes”. Test revised version: A study with normal adults, and adults with Asperger syndrome or high-functioning autism. The Journal of Child Psychology and Psychiatry and Allied Disciplines, 42(2), 241–251.

Bartholomew, K. és Horowitz, L. M. (1991). Attachment styles among young adults: A test of a four-category model. Journal of Personality and Social Psychology, 61(2), 226–244.

Bass, B. M. (1999). Two Decades of Research and Development in Transformational Leadership. European Journal of Work and Organizational Psychology, 8, 9–32.

Bateman, A. és Fonagy, P. (2008). Comorbid antisocial and borderline personality disorders: mentalization‐based treatment. Journal of Clinical Psychology, 64(2), 181–194.

Baughman, H. M., Dearing, S., Giammarco, E. és Vernon, P. A. (2012). Relationships between bullying behaviours and the Dark Triad: A study with adults. Personality and Individual Differences, 52(5), 571–575.

Baughman, H. M., Jonason, P. K., Lyons, M. és Vernon, P. A. (2014). Liar liar pants on fire: Cheater strategies linked to the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 71, 35–38.

Baughman, H. M., Jonason, P. K., Veselka, L. és Vernon, P. A. (2014). Four shades of sexual fantasies linked to the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 67, 47–51.

Baumeister, R. F., Catanese, K. R. és Wallace, H. M. (2002). Conquest by force: A narcissistic reactance theory of rape and sexual coercion. Review of General Psychology, 6(1), 92–135.

Baumgartner, T., Fischbacher, U., Feierabend, A., Lutz, K. és Fehr, E. (2009). The neural circuitry of a broken promise. Neuron, 64(5), 756–770.

Beck, A. T., Davis, D. D., Freeman, A. (2015). Cognitive Therapy of Personality Disorders. 3rd Ed. New York: Guilford

Belsky, J., Steinberg, L. és Draper, P. (1991). Childhood experience, interpersonal development, and reproductive strategy: An evolutionary theory of socialization. Child Development, 62(4), 647–670.

Bender, D, Löffler, B. Lösel, F. és Welther, R. (1999). Psychopathy in German High-Security Prison. IX. EAPL Conference in Dublin

Benning, S. D., Patrick, C. J. és Iacono, W. G. (2005). Psychopathy, startle blink modulation, and electrodermal reactivity in twin men. Psychophysiology, 42(6), 753–762.

Benning, S. D., Patrick, C. J., Blonigen, D. M., Hicks, B. M. és Iacono, W. G. (2005). Estimating facets of psychopathy from normal personality traits: A step toward community-epidemiological investigations. Assesment, 12, 3–18.

Bereczkei T. (2003). Evolúciós pszichológia. Budapest: Osiris

—— (2009). Az erény természete. Önzetlenség, együttműködés, nagylelkűség. Budapest: Typotex

—— (2015). The manipulative skill: Cognitive devices and their neural correlates underlying Machiavellian decision-making. Brain and Cognition, 99, 24–31.

—— (2016). Machiavellizmus. A megtévesztés pszichológiája. Budapest: Typotex

—— (2018a). Machiavellianism. The Psychology of Manipulation. London: Routledge

—— (2018b). Machiavellian intelligence hypothesis revisited: What evolved cognitive and social skills may underlie human manipulation. Evolutionary Behavioral Sciences, 12(1), 32.

Bereczkei T. és Csanaky A. (2001). Stressful family environment, mortality, and child socialization: Life-history strategies among adolescents and adults from unfavourable social circumstances. International Journal of Behavioral Development, 25, 501–
508.

Bereczkei T., Birkas B. és Kerekes Z. (2010a). Altruism towards strangers in need: Costly signaling in an industrial society. Evolution and Human Behavior, 31(2), 95–103.

—— (2010b). The presence of others, prosocial traits, Machiavellianism: A personality situation approach. Social Psychology, 41(4), 238.

Bereczkei T. és Czibor A. (2014). Personality and situational factors differently influence high Mach and low Mach persons’ decisions in a social dilemma game. Personality and Individual Differences, 64, 168–173.

Bereczkei T., Deak A., Papp P., Kincses P., Perlaki G. és Gergely O. (2015). The neural bases of the Machiavellians’ decision making in fair and unfair situations. Brain and Cognition, 98, 53–64.

Bereczkei T., Szabo Z. P. és Czibor A. (2015). Abusing good intentions: Machiavellians strive for exploiting cooperators. SAGE Open, 5(2), 2158244015593119

Bereczkei T., Voros Sz., Gal M. és Bernath L. (1997). Resources, attractiveness, family commitment: Reproductive decisions in human mate choice. Ethology, 103, 681–699.

Birkas B., Csatho A., Gacs B. és Bereczkei T. (2015). Nothing ventured nothing gained: Strong associations between reward sensitivity and two measures of Machiavellianism. Personality and Individual Differences, 74, 112–115.

Black, P. J., Woodworth, M. és Porter, S. (2014). The Big Bad Wolf? The relation between the Dark Triad and the interpersonal assessment of vulnerability. Personality and Individual Differences, 67, 52–56.

Blair, R. J. R. (1995). A cognitive developmental approach to morality: Investigating the psychopath. Cognition, 57(1), 1–29.

—— (2003). Neurological basis of psychopathy. British Journal of Psychiatry, 182, 5–7.

—— (2005a). Responding to the emotions of others: dissociating forms of empathy through the study of typical and psychiatric populations. Consciousness and Cognition, 14(4), 698–718.

—— (2005b). Applying a cognitive neuroscience perspective to the disorder of psychopathy. Development and Psychopatology, 17, 865–891.

—— (2007a). Aggression, psychopathy and free will from a cognitive neuroscience perspective. Behavioral sciences and the Law, 25, 321–331.

—— (2007b). Subcortical Brain Systems in Psychopathy: The Amygdala and Associated Structures. In Patrick, C. J. (ed.). Handbook of Psychopathy. New Delhi: Guilford. 296–313.

—— (2012). Patient with the Disorder Deserve to be Helped. Psychologist, 25(3), 212–213.

Blais, A.-R. és Weber, E. U. (2006). A Domain-Specific Risk-Taking (DOSPERT) scale for adult populations. Judgment and Decision Making, 1, 33–47.

Blinkhorn, V., Lyons, M. és Almond, L. (2015). The ultimate femme fatale? Narcissism predicts serious and aggressive sexually coercive behaviour in females. Personality and Individual Differences, 87, 219–223.

Boddy, C. R. (2010). Corporate psychopaths and organizational type. Journal of public Affairs. 10(4), 300–312.

—— (2011). Corporate psychopaths, bullying, conflict and unfair supervision in the workplace. In uő (ed.). Corporate Psychopaths. London: Palgrave Macmillan. 44–62.

Boddy, C. R., Ladyshewsky, R. és Galvin, P. (2010). Leaders without ethics in global business: Corporate psychopaths. Journal of Public Affairs, 10, 121–138.

Bogart, L. M., Benotsch, E. G. és Pavlovic, J. D. P. (2004). Feeling superior but threatened: The relation of narcissism to social comparison. Basic and Applied Social Psychology, 26(1), 35–44.

Bohl, V. és Gangopadhyay, N. (2014). Theory of mind and the unobservability of other minds. Philosophical Explorations, 17(2), 203–222.

Book, A. S. és Quinsey, V. L. (2004). Psychopaths: cheaters or warriors-hawks? Personality and Individual Differences, 36, 33–45.

Book, A., Castello, K. és Camilleri, J. A. (2013). Psychopathy and victim selection: The use of gait as a cue to vulnerability. Journal of Interpersonal Violence, 28, 11, 2368–2383.

Boros J. (1987). Elítéltkategóriák komplex vizsgálata. A „Társadalmi beilleszkedési zavarok” kutatási főirány kutatóinak munkaértekezlete. Pilisszentkereszt. 132–143.

—— (2004). Jogpszichológia és kriminálpszichológia. Belügyi Szemle, 52, 6, 5–20.

—— (2005). Visszaeső bűnelkövetők utánkövetéses vizsgálata. Doktori (PhD) értekezés, Debreceni Egyetem. 1–154.

Bowlby, J. (1951). Maternal Care and Mental Health. World Health Organization Monograph

—— (1969/1982). Attachment and Loss. Vol. 1: Attachment. London: Hogarth – Institute of Psycho-Analysis

Böckler, A., Sharifi, M., Kanske, P., Dziobek, I. és Singer, T. (2017). Social decision making in narcissism: Reduced generosity and increased retaliation are driven by alterations in perspective-taking and anger. Personality and Individual Differences, 104, 1–7.

Brewer, G. és Abell, L. (2015). Machiavellianism and sexual behavior: Motivations, deception and infidelity. Personality and Individual Differences, 74, 186–191.

Brewer, G., Bennett, C., Davidson, L., Ireen, A., Phipps, A. J., Stewart-Wilkes, D. és Wilson, B. (2018). Dark triad traits and romantic relationship attachment, accommodation, and control. Personality and Individual Differences, 120, 202–208.

Brewer, G., Hunt, D., James, G. és Abell, L. (2015). Dark triad traits, infidelity and romantic revenge. Personality and Individual Differences, 83, 122–127.

Brooks, N. és Fritzon, K. (2016). Psychopathic personality characteristics amongst high functioning population. Crime Psychology Review, 1(1–2), 22–45.

Brunell, A. B., Gentry, W. A., Campbell, W. K., Hoffman, B. J., Kuhnert, K. W. és Demarree, K. G. (2008). Leader emergence: The case of the narcissistic leader. Personality and Social Psychology Bulletin, 34, 1663–1676.

Bruner, M. W., Boardley, I. D., Benson, A. J., Wilson, K. S., Root, Z., Turnnidge, J., Sutcliffe, J. és Côté, J. (2018). Disentangling the Relations between Social Identity and Prosocial and Antisocial Behavior in Competitive Youth Sport. Youth Adolescence, 47(5), 1113–1127.

Brüne, M. (2016). Borderline Personality Disorder Why ‘fast and furious’? Evolution, Medicine, and Public Health, 2016(1), 52–66.

Bushman, B. J., Bonacci, A. M., van Dijk, M. és Baumeister, R. F. (2003). Narcissism, sexual refusal, and aggression: Testing a narcissistic reactance model of sexual coercion. Journal of Personality and Social Psychology, 84, 1027–1040.

Button, T. M. M., Scourtfield, J., Martin, N., Purcell, S. és McGuffin, P. (2005). Family dysfunction interacts with genes the causation of antisocial symptoms. Behavior Genetics, 35, 115–120.

Byrne, R. W. (1995). Thinking Ape. Evolutionary Origins of Intelligence: Evolutionary Origins of Intelligence. Oxford: Oxford University Press

Byrne, R. W. és Whiten, A. (1997). Machiavellian intelligence. In uők (eds). Machiavellian Intelligence II. Extensions and Evaluations. Cambridge: Cambridge University Press. 1–23.

Caligor, E., Levy, K. és Yeomans, F. E. (2015). Narcissistic Personality Disorder: Diagnostic and Clinical Challenges. American Journal of Psychiatry, 172(5), 415–422.

Callanan, G. A. (2004). What would Machiavelli think? An overview of the leadership challenges in team‐based structures., 10(3–4), 77–83.

Campbell, J. S. és Elison, J. (2005). Shame coping styles and psychopathic personality traits. Journal of Personality Assessment, 84(1), 96–104.

Campbell, W. K. és Foster, C. A. (2002). Narcissism and commitment in romantic relationships: An investment model analysis. Personality and Social Psychology Bulletin, 28(4), 484–495.

Campbell, W. K., Bonacci, A. M., Shelton, J., Exline, J. J. és Bushman, B. J. (2004). Psychological entitlement: Interpersonal consequences and validation of a self-report measure. Journal of Personality Assessment, 83(1), 29–45.

Campbell, W. K., Bush, C. P., Brunell, A. B. és Shelton, J. (2005). Understanding the social costs of narcissism: The case of the tragedy of the commons. Personality and Social Psychology Bulletin, 31(10), 1358–1368.

Campbell, W. K., Reeder, G. D., Sedikides, C. és Elliot, A. J. (2000). Narcissism and comparative self-enhancement strategies. Journal of Research in Personality, 34(3), 329–347.

Campbell, W. K., Hoffman, B. J., Campbell, S. M. és Marchisio, G. (2011). Narcissism in organizational contexts. Human Resource Management Review, 21, 268–284.

Carter, G. L., Lyons, M. és Brewer, G. (2018). Lifetime offspring and the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 132, 79–83.

Carter, G. L., Montanaro, Z., Linney, C. és Campbell, A. C. (2015). Women’s sexual competition and the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 74, 275–
279.

Carton, H. és Egan, V. (2017). The dark triad and intimate partner violence. Personality and Individual Differences, 105, 84–88.

Caspi, A., McClay, J., Moffitt, T. E., Mill, J., Martin, J. és Craig, J. W. (2002). Role of genotype in the cycle of violence in maltreated children. Science, 297, 851–854.

Chatterjee, A. és Hambrick, D. (2007). It’s All about Me: Narcissistic Chief Executive Officers and Their Effects on Company Strategy and Performance. Administrative Science Quarterly, 52(3), 351–386.

Cherulnik, P. D., Way, J. H., Ames, S. és Hutto, D. B. (1981). Impressions of high and low Machiavellian men 1. Journal of Personality, 49(4), 388–400.

Cheshure, A., Zeigler-Hill, V., Sauls, D., Vrabel, J. K. és Lehtman, M. J. (2020). Narcissism and emotion dysregulation: Narcissistic admiration and narcissistic rivalry have divergent associations with emotion regulation difficulties. Personality and Individual Differences, 154, 109679.

Chin, K., Atkinson, B. E., Raheb, H., Harris, E. és Vernon, P. A. (2017). The dark side of romantic jealousy. Personality and Individual Differences, 115, 23–29.

Chisholm, J. S. (1999). Attachment and time preference. Relations between early stress and sexual behavior in a sample of American University women. Human Nature, 10, 51–83.

Christiansen, K. O. (1977). A preliminary study of criminality among twins. In S. Mednick és uő (eds). Biosocial Basis of Criminal Behavior. New York: Gardner

Christie, R. és Geis, F. (1970). Studies in Machiavellianism. New York: Academic

Ciarrochi, J. V., Chan, A. Y. és Caputi, P. (2000). A critical evaluation of the emotional intelligence construct. Personality and Individual Differences, 28(3), 539–561.

Cima, M. és Raine, A. (2009). Distinct characteristics of psychopathy relate to different subtypes of aggression. Personality and Individual Differences, 47, 835–840.

Cleckley, H. M. (1976/1941). The Mask of Sanity. 5th ed. St Louis: Mosby

Cohen, H. L. és Filipczak, J. (1971). A New Learning Environment: A New Learning Environment. San Francisco: Authors Cooperative

Conger, J. (1989). Leadership: The art of empowering others. Academy of Management Executive, 3(1), 17–24.

Conger, J. és Kanungo, R. (1987). Toward a Behavioral Theory of Charismatic Leadership in Organizational Settings. Academy of Management Review, 12.

Cooke, D. J. és Michie, C. (1999). A hierarchical model of Psychopthy: Replication and implication for measurement. IX. EAPL Conference in Dublin

—— (2001). Refining construct of psychopathy: Towards a hierarchical model. Psychological Assesment, 13, 171–188.

Copestake, S., Gray, N. S. és Snowden, R. J. (2013). Emotional intelligence and psychopathy: A comparison of trait and ability measures. Emotion, 13(4), 691.

Corballis, M. C. (2014). The Recursive Mind: The Origins of Human Language, Thought, and Civilization-Updated Edition. Princeton University Press

Coricelli, G. (2005). Two-levels of mental states attribution: from automaticity to voluntariness. Neuropsychologia, 43(2), 294–300.

Cornell, D. G., Warren, J., Hawk, G., Stafford, E., Oram, G. és Pine, D. (1996). Psychopathy in instrumental and reactive violent offenders. Journal of Consulting and Clinical Psychology, 64, 783–790.

Corry, N., Merritt, R. D., Mrug, S. és Pamp, B. (2008). The factor structure of the Narcissistic Personality Inventory. Journal of Personality Assessment, 90(6), 593–
600.

Corzine, J. B. (1997). Machiavellianism and management: A review of single-nation studies exclusive of the USA and cross-national studies. Psychological Reports, 80(1), 291–304.

Cosmides, L. és Tooby, J. (2000). Evolutionary Psychology and the Emotions. In M. Lewis és J. M. Haviland-Jones (eds). Handbook of Emotions. 2nd Edition. New York: Guilford. 91–115.

Crawshaw, L. (2007). Taming the Abrasive Manager: How to end Unnecessary Roughness in the Workplace. New York: Wiley

Cronk, L., Chagnon, N. és Irons, W. (eds) (2000). Adaptation and Human Behavior: An Anthropological Perspective. New York: de Gruyter

Cropley, D. H., Kaufman, J. C. és Cropley, A. J. (2009). The Psychology of Innovation in Organizations. Cambridge University Press

—— (2011). Measuring Creativity for Innovation Management. Journal of Technology Management and Innovation, 6(3), 13–30.

Crysel, L. C., Crosier, B. S. és Webster, G. D. (2013). The Dark Triad and risk behavior. Personality and Individual Differences, 54(1), 35–40.

Curtis, S. R., Rajivan, P., Jones, D. N. és Gonzalez, C. (2018). Phishing attempts among the dark triad: Patterns of attack and vulnerability. Computers in Human Behavior, 87, 174–182.

Czarna,A. Z. és Denissen, J. J. (2013). Are narcissists sexy? Zeroing in on the effect of narcissism on shortter mate appeal. Personality and Social Psychology Bulletin, 39, 870–882.

Czibor A. és Bereczkei T. (2012). Machiavellian people’s success results from monitoring their partners. Personality and Individual Differences, 53, 202–206.

Czibor A.,Szabó Zs. P. és Restás P. (2019). Sötét vonások a szervezetekben: tapasztalatok magyar munkavállalók körében. Replika, 3(2), 105–117.

D’Souza, M. és Lima, G. A. S. F. D. (2015). The dark side of power: The Dark Triad in opportunistic decision-making. Advances in Scientific and Applied Accounting, São Paulo, 8(2), 135–156.

Dahl, R. E. (1997). The regulation of sleep and arousal: Development and psychopathology. In M. E. Hertzig és E. A. Farber (eds). Annual Progress in Child Psychiatry and Child Development. Philadelphia: Brunner–Mazel, 3–28.

Dahling, J., Whitaker, B. és Levy, P. (2009). The Development and Validation of a New Machiavellianism Scale. Journal of Management, 35, 1–39.

Damasio, A. R. (1996). Descartes tévedése. Érzelem, értelem és az emberi agy. Budapest: Aduprint

Darwin, C. (1859/2000). A fajok eredete. Budapest: Typotex

Davidson, R. J., Putnam, K. M. és Larson, C. L. (2000). Dysfunction in the neural circuitry of emotional regulation – a possible prelude to violence. Science, 289, 591–594.

Davis, M. H. (1994). Empathy: A Social Psychological Approach. Madison: Brown and Bench-Mark

Dawkins, R. és Krebs, J. R. (1978). Animal signals: information or manipulation? In J. R. Krebs és N. B. Davies (eds). Behavioral Ecology: An Evolutionary Approach. Oxford: Blackwell. 282–309.

De Clercq, B., Hofmans, J., Vergauwe, J., De Fruyt, F. és Sharp, C. (2017). Developmental pathways of childhood dark traits. Journal of Abnormal Psychology, 126(7), 843.

De Panfilis, C., Riva, P., Preti, E., Cabrino, C. és Marchesi, C. (2015). When social inclusion is not enough: Implicit expectations of extreme inclusion in borderline personality disorder. Personality Disorders: Theory, Research, and Treatment, 6(4), 301.

Deák A. (2016). Az érzelmi és megismerési folyamatok kapcsolata evolúciós pszichológiai megközelítésben. In Gyuris P. és Meskó N. (szerk.). Evolúciós pszichológia mesterfokon. Pécs, Pro Pannonia. 113–124.

Deak A., Bodrogi B., Biro B., Perlaki G., Orsi G. és Bereczkei T. (2017). Machiavellian emotion regulation in a cognitive reappraisal task: An fMRI study. Cognitive, Affective, and Behavioral Neuroscience, 17(3), 528–541.

Decety, J. és Jackson, P. L. (2004). The functional architecture of human empathy. Behavioral and Cognitive Neuroscience Reviews, 3(2), 71–100.

Decety, J. és Meyer, M. (2008). From emotion resonance to empathic understanding: A social developmental neuroscience account. Development and Psychopathology, 20(4), 1053–1080.

Del Gaizo, A. L. és Falkenbach, D. M. (2008). Primary and secondary psychopathic-traits and their relationship to perception and experience of emotion. Personality and Individual Differences, 45, 206–212.

Del Giudice, M. (2014). An evolutionary life history framework for psychopathology. Psychological Inquiry, 25, 261–300.

Del Giudice, M., Ellis B. J. és Shirtcliff, E. A. (2011). The Adaptive Calibration Model of stress responsivity. Neuroscience and Biobehavioral Reviews, 35, 1562–1592.

Delic, L., Novak, P., Kovacic, J. és Avsec, A. (2011). Self-reported emotional and social intelligence and empathy as distinctive predictors of narcissism. Psychological Topics, 20(3), 477–488.

DeLisi, M., Beaver, K. M., Vaughn, M. G. és Wright, J. P. (2009). All in the Family: Gene x Environment Interaction between DRD2 and Criminal Father is Associated with five Antisocial Phenotypes. Criminal Justice and Behavior, 36, 1187–
1197.

DeLisi, M., Umphress, Z. R. és Vaughn, M. (2009). The Criminology of the Amygdala. Criminal Justice and Behavior, 36, 1241–1252.

Deluga, R. J. (1996). American presidential machiavellianism: Implications for charismatic leadership and rated performance. Leadership Quarterly, 12, 339–363.

DeShong, H. L., Grant, D. M. és Mullins-Sweatt, S. N. (2015). Comparing models of counterproductive workplace behaviors: The Five-Factor Model and the dark triad. Personality and Individual Differences, 74, 55–60.

Di Sarno, M., Di Pierro, R. és Madeddu, F. (2018). The relevance of neuroscience for the investigation of narcissism: A review of current studies. Clinical Neuropsychiatry, 15(4), 242–250.

Diller, S. J., Frey, D. és Jonas, E. (2020). Coach me if you can! Dark triad clients, their effect on coaches, and how coaches deal with them. Coaching: An International Journal of Theory, Research and Practice, 1–17.

Dodge, K. A. (2001). The Science of Youth Violence Prevention. Progressing from Developmental Epidemiology to Efficacy to Effectiveness to Public Policy. American Journal of Preventive Medicine, 20, 63–70.

Douglas, K. S., Vincent, G. M. és Edens, G. M. (2007). Risk for Criminal Recidivism: The Role of Psychopathy. In C. J. Patrick (ed.). Handbook of Psychopathy. New Delhi: Guilford. 533–555.

DSM–5 diagnosztikai klasszifikációs rendszer (2016). American Psychiatric Association. Budapest: Oriold

Dufner, M., Rauthmann, J. F., Da Silva, D. R., Rijo, D. és Salekin, R. T. (2015). The evolutionary roots of psychopathy. Aggression and Violent Behavior, 21, 85–96.

Dutton, K. (2012). The Wisdom of Psychopaths: What Saints, Spies, and Serial Killers Can Teach Us About Succes. New York: Scientific American

Dvash, J. és Shamay-Tsoory, S. G. (2014). Theory of mind and empathy as multidimensional constructs: Neurological foundations. Topics in Language Disorders, 34(4), 282–295.

Egan, V., Chan, S. és Shorter, G. W. (2014). The Dark Triad, happiness, and subjective well-being. Personality and Individual Differences, 67, 17–22.

Eibl-Eibesfeldt, I. (1989). Human Ethology. New York: de Gruyter

Ekman, P. (1991). Who can catch a liar? American Psychologist, 46, 913–920.

—— (1992). An argument for basic emotions. Cognition and Emotion, 6(3–4), 169–200.

—— (1999). Basic emotions. Handbook of Cognition and Emotion, 98(45–60), 16.

Elkind, D. (1967). Egocentrism in adolescence. Child Development, 38(4), 1025–1034.

Ellis, B. J., Del Giudice, M. és Shirtcliff, E. A. (2013). Beyond allostatic load: The stress response system as a mechanism of conditional adaptation. In T. P. Beauchaine és S. P. Hinshaw (eds). Child and Adolescent Psychopathology. New York: Wiley. 251–284.

ENYÜBS (2017), (2018), (2019)

Ermer, E., Kahn, R. E., Salovey, P. és Kiehl, K. A. (2012). Emotional intelligence in incarcerated men with psychopathic traits. Journal of Personality and Social Psychology, 103(1), 194.

Esperger Zs. és Bereczkei T. (2012). Machiavellianism and Spontaneous Mentalization: One Step Ahead of Others. European Journal of Personality, 26, 580–587.

Eysenck, H. J. (1997). Personality and the biosocial model of antisocial and criminal behavior. In A. Raine, P. Brennan, D. P. Farrington és S. Mednick (eds). Biosocial Basis of Violence. New York: Plenum. 21–38.

Eysenck, S. B. G. és Eysenck, H. J. (1977). Personality differences between prisoners and controls. Psychological Reports, 40(3), 1023–1028.

Farrington, D. P. (1986). Age and Crime. In M. Tonry és N. Morris (eds). Crime and Justice: An Annual Review of Research, 7, 189–250. Chicago: University of Chicago Press

—— (1995). The Psychology of Crime: Influences and constraints on offending. In R. Bull és D. Carson (eds). Handbook of Psychology in Legal Contexts. New York: Wiley. 291–315.

Fehr, B., Samson, D. és Paulhus, D. L. (1992). The construct of Machiavellianism: Twenty years later. In C. D. Spielberger és J. N. Butcher (eds). Advances in Personality Assessment. Vol. 9. Hillsdale: Erlbaum. 77–116.

Figueredo, A. J., Brumbach, B. H., Jones, D. N., Sefcek, J. A., Vásquez, G. és Jacobs, W. J. (2008). Ecological constraints on mating tactics. In G. Geher és G. F. Miller (eds). Mating Intelligence: Sex, Relationships and the Mind’s Reproductive System. Mahwah (NJ): Erlbaum. 335–361.

Figueredo, A. J., Vasquez, G., Brumbach, B. H., Sefcek, J. A., Kirsner, B. R. és Jacobs, W. J. (2005). The K-factor: Individual differences in life history strategy. Personality and Individual Differences, 39, 1349–1360.

Fonagy, P., Luyten, P., Allison, E. és Campbell, C. (2017). What we have changed our minds about: Part 2. Borderline personality disorder, epistemic trust and the developmental significance of social communication. Borderline Personality Disorder and Emotion Dysregulation, 4(1), 9.

Fortier, J., Besnard, J. és Allain, P. (2018). Theory of mind, empathy and emotion perception in cortical and subcortical neurodegenerative diseases. Revue Neurologique, 174(4), 237–246.

Foster, J. D., Misra, T. A. és Reidy, D. E. (2009). Narcissists are approach-oriented toward their money and their friends. Journal of Research in Personality, 43(5), 764–769.

Foster, J. D., Shenesey, J. W. és Goff, J. S. (2009). Why do narcissists take more risks? Testing the roles of perceived risks and benefits of risky behaviors. Personality and Individual Differences, 47(8), 885–889.

Frazier, A., Ferreira, P. A. és Gonzales, J. E. (2019). Born this way? A review of neurobiological and environmental evidence for the etiology of psychopathy. Personality Neuroscience, 2(e8), 1–16.

Freud, S. (1914/1957). On narcissism: An introduction. In Stracheym J. (ed.). The Standard Edition of the Complete Psychological Works of Sigmund Freud, 7. London: Hogarth. 66–102.

—— (1931). Libidinal types. In uő. Complete Psychological Works. Standard Edition. Vol. 21. London: Hogarth, 1949

Frick, P. J., Kimonis, E. R., Dandreaux, D. M. és Farell, J. M. (2003). The 4 year stability of psychopathic traits in non‐referred youth. Behavioral Sciences and the Law, 21(6), 713–736.

Frick, P. J., Lilienfeld, S. O., Ellis, M., Loney, B. és Silverthorn, P. (1999). The association between anxiety and psychopathy dimensions in children. Journal of Abnormal Chid Psychology, 27, 383–392.

Frith, C. D. és Frith, U. (2007). Social cognition in humans. Current Biology, 17(16), 724–732.

Furnham, A., Hyde, G. és Trickey, G. (2014). The Dark Side of Career Preference: Dark Side Traits, Motives and Values. Journal of Applied Social Psychology, 44, 106–114.

Furnham, A., Richards, S. C. és Paulhus, D. L. (2013). The Dark Triad of personality: A 10 year review. Social and Personality Psychology Compass, 7(3), 199–216.

Furtner M. R., Maran T. és Rauthmann, J. F. (2017). Dark Leadership: The Role of Leaders’ Dark Triad Personality Traits. In M. Clark és C. Gruber (eds). Leader Development Deconstructed. Annals of Theoretical Psychology. Vol. 15. Cham: Springer

Gabbard, G. O. (2016). A pszichodinamikus pszichiátria tankönyve. Budapest: Oriold

Gable, M., Hollon, C. és Dangello, F. (1992). Managerial structuring of work as a moderator of the Machiavellianism and job performance relationship. The Journal of Psychology, 126(3), 317–325.

Gao. Y., Raine, A., Chan, F., Venables, P. H. és Mednick, S. A. (2010). Early maternal and paternal bonding, childhood physical abuse and adult psychopathic personality. Psychological Medicine, 40, 1007–1016.

Gardner, D. és Pierce, J. I. (2011). A question of false self-esteem: Organization-based self-esteem and narcissism in organizational contexts. Journal of Managerial Psychology, 26, 682–699.

Geis, F. (1970). The con game. In R. Christie és F. Geis (eds). Studies in Machiavellianism. New York: Academic. 130–160.

Geis, F., Weinheimer, S. és Berger, D. (1970). Playing legislature: Cool heads and hot issues. In R. Christie és F. Geis (eds). Studies in Machiavellianism. New York: Academic. 190–209.

Gervais, M. M., Kline, M., Ludmer, M., George, R. és Manson, J. H. (2013). The strategy of psychopathy: Primary psychopathic traits predict defection on low-value relationships. Proceedings of the Royal Society B, 280, 1–8.

Glenn, A. L., Kurzban, R. és Raine, A. (2011). Evolutionary theory and psychopathy. Aggression és Violent Behavior, 16, 371–380.

Goetz, C. D. és Meyer, K. B. (2018). Mate value discrepancies, the dark triad and relationship satisfaction: An Euclidean distances approach. Evolutionary Psychological Science, 4(2), 134–140.

Goldin, P. R., McRae, K., Ramel, W. és Gross, J. J. (2008). The neural bases of emotion regulation: Reappraisal and suppression of negative emotion. Biological Psychiatry, 63(6), 577–586.

Goncalves, M. K. és Campbell, L. (2014). The Dark Triad and the derogation of mating competitors. Personality and Individual Differences, 67, 42–46.

Gonin, M., Palazzo, G. és Hoffrage, U. (2012). Neither bad apple nor bad barrel: How the societal context impacts unethical behavior in organizations. Business Ethics: A European Review, 21(1), 31–46.

Graber, J. A., Brooks-Gunn, J. és Warren, M. P. (1995). The antecedents of menarcheal age: Heredity, family environment, and stressful life events. Child Development, 66, 346–359.

Grams, W. C. és Rogers, R. W. (1990). Power and personality: Effects of Machiavellianism, need for approval, and motivation on use of influence tactics. The Journal of General Psychology, 117(1), 71–82.

Gratz, K. L., Rosenthal, M. Z., Tull, M. T., Lejuez, C. W. és Gunderson, J. G. (2006). An experimental investigation of emotion dysregulation in borderline personality disorder. Journal of Abnormal Psychology, 115(4), 850–855.

Gray, J. A. (1970). The Psychophisiological Nature of Introversion – Extroversion: A modification of Eysenck’s theory. Behavior Research Therapy, 8, 249–266.

Grieve, R. és Mahar, D. P. (2010). The emotional manipulation-psychopathy nexus: Relationships with emotional intelligence, alexithymia, and ethical position. Personality and Individual Differences, 48(8), 945–950.

Grijalva, E., Harms, P. D., Newman, D. A., Gaddis, B. H. és Fraley, R. C. (2015). Narcissism and leadership: A meta-analytic review of linear and nonlinear relationships. Personnel Psychology, 68, 1–47.

Gross, J. J. (1998). The Emerging Field of Emotion Regulation: An Integrative Review. Review of General Psychology, 2(5), 271–299.

Gullestad, S. E. (2017). Anders Behring Breivik, master of life and death: Psychodynamics and political ideology in an act of terrorism. International Forum of Psychoanalysis, 26(4), 207–216.

Gunderson, J. G. és Lyons-Ruth, K. (2008). BPD’s interpersonal hypersensitivity phenotype: A gene-environment-developmental model. Journal of Personality Disorders, 22(1), 22–41.

Güth, W., Schmittberger, R. és Schwarze, B. (1982). An experimental analysis of ultimatum bargaining. Journal of Economic Behavior and Organization, 3(4), 367–
388.

Hall, J. R. és Benning, S. D. (2007). The „Succesful” Psychopath: Adaptive and Subclinical Manifestations of Psychopathy in the General Population. In C. J. Patrick (ed.). Handbook of Psychopathy. New Delhi: Guilford

Hare, R. D. (1968). Psychopathy. New York: Wiley

—— (1978). Elektrodermal and cardiovascular correlates of psychopathy. In R. D. Hare és D. Schalling (eds). Psychopathic Behavior: Approaches to Research. New York: Wiley

—— (1980). A research scale for the assesment of psychopathy in criminal population. Personality and Individual Differences, 1(2), 111–119.

—— (1991). The Hare Psychopathy Checklist – Revised. Toronto: Multi-Health Systems

—— (1996). Psychopathy: A clinical construct whose time has come. Criminal Justice and Behavior, 23, 25–54.

—— (1998). Psychopathy and its nature: Implication for mental health and criminal justice systems. In T. Millon, E. Simonsen, M. Birkert-Smith és R. D. Davis (eds). Psychopathy: Antisocial, Criminal and Violent Behavior. New York, Guilford, 188–212.

—— (2003a). Manual for the Hare Psychopathy Checklist – Revised. Toronto: Multi-Health Systems

—— (2003b). The Hare Psychopathy Checklist – Revised. 2nd Edition. Toronto: Multi-Health Systems

—— (2004): Kímélet nélkül – A köztünk élő pszichopaták sokkoló világa. Budapest: Háttér

Hare, R. D. és Babiak, P. (2013). Kígyók öltönyben. Amikor a pszichopaták dolgoznak. Budapest: Scolar

Hare, R. D., Clark, D., Grann, M. és Thornton, D. (2000). Psychopathy and the predictive validity of the PCL–R: An international perspective. Behavioral Sciences and the Law, 18, 623–645.

Hare, R. D. és Cragen, D. (1974). Psychopathy and physiological activity in a mixed‐motive game situation. Psychophysiology, 11(2), 197–206.

Hare, R. D. és Jutai, J. W. (1983). Criminal history of male psychopaths. In K. T. van Dusen és S. A. Mednick (eds). Prospective Studies of Crime and Delinquency. Boston: Kluwer–Nijhoff. 225–236.

Hare, R. D. és McPherson, L. M. (1984). Violence and aggressive behavior by criminal psychopaths. International Journal of Law and Psychiatry, 7(1), 35–50.

Hare, R. D., McPherson, L. M. és Forth, A. E. (1988). Male psychopaths and their criminal careers. Journal of Consulting and Clinical Psychology, 5, 710–714.

Hare, R. D. és Neumann, C. S. (2006). The PCL–R assessment of psychopathy: Development, structural properties, and new directions. In C. J. Patrick (ed.). Handbook of Psychopathy. New York: Guilford. 58–90.

Hare, R. D., Neumann, C. S. és Widiger, T. A. (2012). Psychopathy. In T. A. Widiger (ed.). Oxford Library of Psychology. The Oxford Handbook of Personality Disorders. Oxford University Press. 478–504.

Harpur, T. J., Hakstian, A. R. és Hare, R. D. (1988). Factor structure of the Psychopathy Checklist. Journal of Consulting and Clinical Psychology, 56(5), 741.

Harris, G. T. és Rice, M. E. (2007). Treatment of Psychopathy. A Review of Empirical Findings. In C. J. Patrick (ed.). Handbook of Psychopathy. New Delhi: Guilford

Harris, G. T., Rice, M. E. és Cormier, C. A. (1991). Psychopathy and violent recidivism. Law and Human Behavior, 15, 625–637.

Harris, G. T., Rice, M. E. és Lalumière, M. (2001). Criminal violence: The Roles of Psychopathy, Neurodevelopmental Insults, and Antisocial Parenting. Criminal Justice and Behavior, 28, 402–426.

Hart, S. D. és Dempster, R. J. (1997). Impulsivity and psychopathy. In C. Webster és M. Jackson (eds). Impulsivity: Theory, Assesment and Treatment. New York: Guilford. 212–232.

Hart, S. D., Watt, K. A. és Vincent, G. M. (2002). Commentary on Seagrave and Grisso: Impressions of the state of the art. Law and Human Behavior, 26(2), 241–245.

Harter, S. (2006). The self. In N. Eisenberg (ed.). Handbook of Child Development. Volume 3. Hoboken: Wiley

Hawley, P. H. (2002). Social dominance and prosocial and coercive strategies of resource control in preschoolers. International Journal of Behavioral Development, 26(2), 167–176.

Henry, B. és Moffitt, T. E. (1997). Neuropsychological and neuroimagining studies of juvenile delinquency and adult criminal behavior. In D. M. Stoff, J. Breiling és J. D. Maser (eds). Handbook of Antisocial Behavior. New York: Wiley. 280–288.

Hervé, H. F., Hare, R. D. és Porter, S. (1999). Psychopatic Emotion: Founded on Addiction to Arousal. IX. EAPL Conference in Dublin

Hicks, B. M., Markon, K. E., Patrick, C. L., Krueger, R. F. és Newman, J. P. (2004). Identifying psychopathy subtypes on the basis of personality structure. Psychological Assesment, 16, 276–288.

Hicks, K. L., Harrison, T. L. és Engle, R. W. (2015). Wonderlic, working memory capacity, and fluid intelligence. Intelligence, 50, 186–195.

Higgs, M. (2009). The Good, the Bad and the Ugly: Leadership and Narcissism. Journal of Change Management, 9(2), 165–178.

Hildebrandt, M., de Ruiter, C., de Vogel, V., van der Wolf, P. és Vandeputte, C. (1999). Psychopathy according to Hare’s Psychopathy Checklist-Revised (PCL–R): Preliminary Data on prevalence in a Dutch Forensic Psychiatric Sample. IX. EAPL Conference in Dublin

Hilton, Z. N., Ham, E. és Green, M. M. (2018). The Role of Antisociality and Neurodevelopmental Problems in Criminal Violence and Clinical Outcomes among Male Forensic Inpatients. Criminal Justice and Behavior, 45, 293–315.

Hobson, J., Shine, J. és Roberts, R. (2000). How do psychopaths behave in a prison therapeutic community? Psychology, Crime and Law, 6, 139–154.

Hoffman, M. L. (1987). The contribution of empathy to justice and moral judgment. In N. Eisenberg és J. Strayer (eds). Empathy and Its Development. Cambridge: Cambridge University Press. 47–80.

Holmes, R. M. és Holmes, R. T. (1998). Sexual Murder. 2nd Edition. Thousand Oaks (CA): Sage

Holmqvist, R. (2008). Psychopathy and affect consciousness in young criminal offenders. Journal of Interpersonal Violence, 23(2), 209–224.

Holtzman, N. S. (2018). Did narcissism evolve? In A. D. Hermann et al. (eds). Handbook of Trait Narcissism. Berlin: Springer Nature. 173–181.

Holtzman, N. S. és Donnellan, B. (2015). The roots of Narcissus: Old and new models of the evolution of narcissism. In V. Zeigler-Hill, L. L. Welling és T. K. Shackelford (eds). Evolutionary Perspective on Social Psychology. New York: Springer. 479–489.

Holtzman, N. S. és Strube, M. J. (2010). Narcissism and attractiveness. Journal of Research in Personality, 44, 133–136.

Holtzman, N. S. és Strube, M. J. (2011). The intertwined evolution of narcissism and short-term mating. In W. K. Campbell és J. D. Miller (eds): The Handbook of Narcissism and Narcissistic Personality Disorder: Theoretical Approaches, Empirical Findings, and Treatments. New York: Wiley. 210–220.

Horton, R. S., Bleau, G. és Drwecki, B. (2006). Parenting narcissus: What are the links between parenting and narcissism? Journal of Personality, 74(2), 345–376.

Hughes, D. J., Kratsiotis, I. K., Niven, K. és Holman, D. (2020). Personality traits and emotion regulation: A targeted review and recommendations. Emotion, 20(1), 63.

Hughes, G., Hogue, T., Hollin, C. és Champion, H. (1997). First-stage evaluation of a treatment programme for personality disordered offenders. Journal of Forensic Psychiatry, 8, 515–527.

Hui, C., Lam, S. S. K. és Law, K. K. S. (2000). Instrumental values of organizational citizenship behavior for promotion: A field quasi-experiment. Journal of Applied Psychology, 85(5), 822–828.

Hunt, E., Bornovalova, M.A. és Patrick, C.J. (2015). Genetic and environmental overlap between borderline personality disorder traits and psychopathy: Evidence for promotive effects of factor 2 and protective effects of factor 1. Psychological Medicine, 45, 1471–1481.

Ibáñez, M. I. et al. (2016). Take the money and run: Psychopathic behavior in the trust game. Frontiers in Psychology, 7, 1866.

Ináncsi, T., Láng, A. és Bereczkei, T. (2016). A darker shade of love: Machiavellianism and positive assortative mating based on romantic ideals. Europe’s Journal of Psychology, 12(1), 137–152.

Ishikawa, S. S., Raine, A., Lencz, T., Bihrle, S. és LaCasse, l. (2001). Autonomic stress reactivity and executive functions in succesful and unsuccesful criminal psychopaths from the community. Journal of Abnormal Psychology, 110, 423–432.

Jakobwitz, S. és Egan, V. (2006). The dark triad and normal personality traits. Personality and Individual Differences, 40(2), 331–339.

James, S., Kavanagh, P. S., Jonason, P. K., Chonody, J. M. és Scrutton, H. E. (2014). The Dark Triad, schadenfreude, and sensational interests: Dark personalities, dark emotions, and dark behaviors. Personality and Individual Differences, 68, 211–216.

Jauk, E., Neubauer, A. C., Mairunteregger, T., Pemp, S., Sieber, K. P. és Rauthmann, J. F. (2016). How alluring are dark personalities? The dark triad and attractiveness in speed dating. European Journal of Personality, 30(2), 125–138.

Jonason, P. K. és Krause, L. (2013). The emotional deficits associated with the Dark Triad traits: Cognitive empathy, affective empathy, and alexithymia. Personality and Individual Differences, 55, 532–537.

Jonason, P. K. és Kroll, C. H. (2015). A multidimensional view of the relationship between empathy and the Dark Triad. Journal of Individual Differences, 36(3), 150–156.

Jonason, P. K. és Tost, J. (2010). I just cannot control myself: The Dark Triad and self-control. Personality and Individual Differences, 49, 611–615.

Jonason, P. K. és Webster, G. D. (2012). A protean approach to social influence: Dark Triad personalities and social influence tactics. Personality and Individual Differences, 52(4), 521–526.

Jonason, P. K., Girgis, M. és Milne-Home, J. (2017). The exploitive mating strategy of the Dark Triad traits: Tests of rape-enabling attitudes. Archives of Sexual Behavior, 46(3), 697–706.

Jonason, P. K., Icho, A. és Ireland, K. (2016). Resources, harshness, and unpredictability: The socioeconomic conditions associated with the Dark Triad traits. Evolutionary Psychology, 14(1), 1–11.

Jonason, P. K., Li, N. P. és Buss, D. M. (2010). The costs and benefits of the Dark Triad: Implications for mate poaching and mate retention tactics. Personality and Individual Differences, 48(4), 373–378.

Jonason, P. K., Li, N. P., Webster, G. D. és Scmitt, D. P. (2009). The Dark Triad: Facilitating a short-term mating strategy in men. European Journal of Personality, 23, 5–18.

Jonason, P. K., Lyons, M. és Bethell, E. (2014). The making of Darth Vader: Parent-child care and the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 67, 30–34.

Jonason, P. K., Lyons, M., Baughman, H. M. és Vernon, P. A. (2014). What a tangled web we weave: The Dark Triad traits and deception. Personality and Individual Differences, 70, 117–119.

Jonason, P. K., Lyons, M., Bethell, E. és Ross, R. (2013). Different routes to limited empathy in the sexes: Examining the links between the Dark Triad and empathy. Personality and Individual Differences, 57, 572–576.

Jonason, P. K., Valentine, K. A., Li, N. P. és Harbeson, C. L. (2011). Mate-selection and the Dark Triad: Facilitating a short-term mating strategy and creating a volatile environment. Personality and Individual Differences, 51(6), 759–763.

Jonason, P. K., Wee, S. és Li, N. P. (2015). Competition, autonomy, and prestige: Mechanisms through which the Dark Triad predict job satisfaction. Personality and Individual Differences, 72, 112–116.

Jonason, P. K., Slomski, S. és Partyka, J. (2012). The Dark Triad at work: How toxic employees get their way. Personality and Individual Differences, 52(3), 449–453.

Jonason, P. K., Wee, S., Li, N. P. és Jackson, C. (2014). Occupational niches and the Dark Triad traits. Personality and Individual Differences, 69, 119–123.

Jones, D. N. (2013). What’s mine is mine and what’s yours is mine: The Dark Triad and gambling with your neighbor’s money. Journal of Research in Personality, 47(5), 563–571.

—— (2016). The nature of Machiavellianism: Distinct patterns of misbehavior. In V. Zeigler-Hill és D. K. Marcus (eds). The Dark Side of Personality. American Psychological Association

Jones, D. N. és de Roos, M. S. (2016). Examining Mimicry-Deception Theory from the victim’s perspective. Personality and Individual Differences, 95, 37–39.

Jones, D. N. és Figueredo, A. J. (2013). The Core of Darkness: Uncovering the Heart of the Dark Triad. European Journal of Personality, 27, 521–531.

Jones, D. N. és Paulhus, D. L. (2009). Machiavellianism. In M. R. Leary és R. H. Hoyle (eds). Handbook of Individual Differences in Social Behavior. New York: Guilford. 93–108.

—— (2010). Different provocations trigger aggression in narcissists and psychopaths. Social Psychological and Personality Science, 1, 12–18.

—— (2011). Differentiating the Dark Triad within the interpersonal circumplex. Handbook of Interpersonal Psychology: Theory, research, assessment, and therapeutic interventions. 249–269.

Jones, D. N. és Weiser, D. A. (2014). Differential infidelity patterns among the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 57, 20–24.

Judge, T. A., Piccolo, R. F. és Kosalka, T. (2009). The bright and dark sides of leader traits: A review and theoretical extension of the leader trait paradigm. The Leadership Quarterly, 20, 855–875.

Judge, T. A., Thoresen, C. J., Bono, J. E. és Patton, G. K. (2001). The job satisfaction–job performance relationship: A qualitative and quantitative review. Psychological Bulletin, 127(3), 376.

Judge, T. A., LePine, J. A. és Rich, B. L. (2006). Loving yourself abundantly: Relationship of the narcissistic personality to self- and other perceptions of workplace deviance, leadership, and task and contextual performance. Journal of Applied Psychology, 91(4), 762–776.

Kagan, J. (1994). Galen’s Prophecy: Temperament in Human Nature. New York: Basic Books

Kajonius, P. J., Persson, B. N. és Jonason, P. K. (2015). Hedonism, achievement, and power: Universal values that characterize the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 77, 173–178.

Kaplan, H. S. és Gangestad, S. W. (2005). Life history theory and evolutionary
psychology. In D. M. Buss (ed.). The Handbook of Evolutionary Psychology. New
York: Wiley. 68–95.

Kardum, I., Hudek-Knezevic, J., Mehic, N. és Pilek, M. (2018). The effects of similarity in the dark triad traits on the relationship quality in dating couples. Personality and Individual Differences, 131, 38–44.

Karpman, B. (1948). Conscience in the psychopath: Another version. American Journal of Ortopsychiatry, 18, 455–491.

Kerezsi K. (2020). Trend lesz-e (a jövőben is) a bűnözés csökkenése? Magyar Tudomány, 181(5), 577–590.

Kernberg, O. F. (2011). Határeseti állapotok és patológiás nárcizmus. Budapest: Animula

Khan, R., Brewer, G., Kim, S. és Centifanti, L. C. M. (2017). Students, sex, and psychopathy: Borderline and psychopathy personality traits are differently related to women and men’s use of sexual coercion, partner poaching, and promiscuity. Personality and Individual Differences, 107, 72–77.

Kiire, S. (2017). Psychopathy rather than Machiavellianism or narcissism facilitates intimate partner violence via fast life strategy. Personality and Individual Differences, 104, 401–406.

Kim, K. és Smith, P. K. (1998). Retrospective survey of parental marital relations and child reproductive development. International Journal of Behavioral Development, 22, 729–751.

Kinderman, P., Dunbar, R. I. M. és Bentall, R. P. (1998). Theory-of-mind deficits and causal attributions. British Journal of Psychology, 89, 191–204.

Kish-Gephart, J. J., Harrison, D. A. és Treviño, L. K. (2010). Bad apples, bad cases, and bad barrels: Meta-analytic evidence about sources of unethical decisions at work. Journal of Applied Psychology, 95(1), 1.

Kiss Sz. (2005). Elmeolvasás. Budapest: Új Mandátum

Klimstra, T. A., Jeronimus, B. F., Sijtsema, J. J. és Denissen, J. J. (2020). The unfolding dark side: Age trends in dark personality features. Journal of Research in Personality, 85, 103915

Knopik, V. S., Neiderhiser, J. M., DeFries, J. C. és Plomin, R. (2017). Behavioral Genetics. New York: Macmillan

Koenigs, M., Kruepke, M., Zeier, J. és Newman, J. P. (2012). Utilitarian moral judgment in psychopathy. Social Cognitive and Affective Neuroscience, 7(6), 708–714.

Kohler, W. (1929). Gestalt Psychology. New York: Liveright

Kohut, H. (1971). The Analysis of the Self. New York: International Universities Press

—— (1977). The Restoration of the Self. New York: International Universities Press

Kohut, H. és Wolf, E. S. (1978). The disorders of the self and their treatment: An outline. International Journal of Psychoanalysis, 59, 413–425.

Kopp M. és Skrabski Á. (1995). Magyar lelkiállapot. Budapest: Végeken

Korinek L. (1996). A bűnözés visszatükröződése. Látens bűnözés, bűnözésábrázolás, félelem a bűnözéstől. In Gönczöl K., Korinek L. és Lévai M. (szerk.). Kriminológiai ismeretek. Bűnözés. Bűnözéskontroll. Budapest: Corvina

Koski, S. E. és Sterck, E. H. (2009). Post‐conflict third‐party affiliation in chimpanzees: What’s in it for the third party? American Journal of Primatology: Official Journal of the American Society of Primatologists, 71(5), 409–418.

Kovács-Bálint Zs., Bereczkei T. és Hernádi I. (2013): The telltale face: Possible mechanisms behind defector and cooperatot recognition revealed by emotional facial expression metrics. British Journal of Psychology, 104, 563–576.

Kowalski, C. M., Vernon, P. A. és Schermer, J. A. (2017). Vocational interests and dark personality: Are there dark career choices? Personality and Individual Differences, 104, 43–47.

Kowalski, C. M., Kwiatkowska, K., Kwiatkowska, M. M., Ponikiewska, K., Rogoza, R. és Schermer, J. A. (2018). The Dark Triad traits and intelligence: Machiavellians are bright, and narcissists and psychopaths are ordinary. Personality and Individual Differences, 135, 1–6.

Kökönyei Gy. (2000). A szociopátia biológiai markere, a meghosszabbodott GBR felépülési idő vizsgálata szomatizáló nőbetegeknél. Alkalmazott Pszichológia, II, 45–71.

Krebs, J. R. és Davies, N. B. (1993). An Introduction to Behavioral Ecology. Oxford: Blackwell Scientific

Krick, A., Tresp, S., Vatter, M., Ludwig, A., Wihlenda, M. és Rettenberger, M. (2016). The relationships between the dark triad, the moral judgment level, and the students’ disciplinary choice: Self-selection, indoctrination, or both? Journal of Individual Differences, 37(1), 24–30.

Krizan, Z. és Johar, O. (2015). Narcissistic rage revisited. Journal of Personality and Social Psychology, 108(5), 784.

Krupp, D. B., Sewall, L. A., Lalumière, M. L., Sheriff, C. és Harris, G. T. (2012). Nepotistic patterns of violent psychopathy: Evidence for adaptation? Frontiers in Psychology, 3, 1–8.

Kulcsár Zs. (1974). Személyiségpszichológia. Budapest: Tankönyvkiadó

—— (1991). Pszichopátia. Budapest: Akadémiai

Kuritárné Szabó I. (2008). Borderline személyiségzavar. Tünettan, etiológia, terápia. Budapest: Medicina

Kwak, W. J. és Shim, J. H. (2017). Effects of Machiavellian ethical leadership and employee power distance on employee voice. Social Behavior and Personality: An International Journal, 45(9), 1485–1498.

Lakey, C. E., Rose, P., Campbell, W. K. és Goodie, A. S. (2008). Probing the link between narcissism and gambling: The mediating role of judgment and decision‐making biases. Journal of Behavioral Decision Making, 21(2), 113–137.

Lalumière, M. L., Mishra, S. és Harris, G. H. (2008). In cold blood. The evolution of Psychopathy. In J. D. Duntley és T. K. Schackelford (eds). Evolutionary Forensic Psychology. Oxford: Oxford University Press. 176–199.

Lamkin, J., Campbell, W. K. és Miller, J. D. (2015). An exploration of the correlates of grandiose and vulnerable narcissism in romantic relationships: Homophily, partner characteristics, and dyadic adjustment. Personality and Individual Differences, 79, 166–171.

Láng A. (2015). Machiavellianism and early Maladaptive Schemas in Adolescents. Personality and Individual Differences, 87, 162–165.

—— (2016). Early maladaptive schema domains and the dark triad: Core beliefs show what is common and what is distinct in dark personalities. In J. Williams (ed.). Psychopathology: Symptoms, Challenges and Current Concepts. Hauppauge (NY): Nova Science

—— (2019). A machiavellista manipulátor. Egy fejlődési pszichopatológiai megközelítés. In Böhm, Czeferner és Fedeles (szerk.). Pécsi Tudományegyetem Bölcsész Akadémia 3. Pécs, PTE BTK Tudományos Diákköri Tanács. 84–102. »pea.lib.pte.hu/«

Láng A. és Birkás B. (2014). Machiavellianism and perceived family functioning in adolescence. Personality and Individual Differences, 63, 69–74.

Láng A. és Lénárd K. (2015). The relation between memories of childhood psychological maltreatment and Machiavellianism. Personality and Individual Differences, 77, 81–85.

Lasch, C. (1984). Az önimádat társadalma. Budapest: Európa

Lavner, J. A., Lamkin, J., Miller, J. D., Campbell, W. K. és Karney, B. R. (2016). Narcissism and newlywed marriage: Partner characteristics and marital trajectories. Personality Disorders: Theory, Research, and Treatment, 7(2), 169–179.

LeBreton, J. M., Shiverdecker, L. K. és Grimaldi, E. M. (2018). The dark triad and workplace behavior. Annual Review of Organizational Psychology and Organizational Behavior, 5, 387–414.

Leckelt, M., Küfner, A. C. P., Nestler, S. és Back, M. D. (2015). Behavioral processes underlying the decline of narcissists’ popularity over time. Journal of Personality and Social Psychology, 109(5), 856–871.

Lehtman, M. J. és Zeigler-Hill, V. (2020). Narcissism and job commitment: The mediating role of job-related attitudes. Personality and Individual Differences, 157, 109807

Lenzenweger, M. F. és Clarkin, J. F. (eds) (2005). Major Theories of Personality Disorder. New Delhi: Guilford

Leslie, A. M. (1987). Pretense and representation: The origins of “theory of mind”. Psychological Review, 94(4), 412.

Lévai M. (1997). Bűnözés, büntető-igazságszolgáltatás és társadalmi változások Magyarországon a 80-as évek végén és a 90-es évek elején. In Farkas Á., Görgényi I. és Lévai M. (szerk.). Ünnepi tanulmányok Horváth Tibor professzor 70. születésnapja tiszteletére. Miskolc: Bíbor. 371–389.

Levashina, J. és Campion, M. A. (2007). Measuring faking in the employment interview: Development and validation of an interview faking behavior scale. Journal of Applied Psychology, 92(6), 1638–1656.

Levy, K. N., Ellison, W. D. és Reynoso, J. S. (2011). A Historical Review of Narcissism and Narcissistic Personality. In Campbell, W. K. és Miller, J. D. (eds). The Handbook of Narcissism and Narcissistic Personality Disorder: Theoretical Approaches, Empirical Findings, and Treatments. New York: Wiley. 1–13.

Li, R., Yao, M., Chen, Y. és Liu, H. (2020). Parent Autonomy Support and Psychological Control, Dark Triad, and Subjective Well-Being of Chinese Adolescents: Synergy of Variable- and Person-Centered Approaches. The Journal of Early Adolescence, 40(7), 966–995.

Li, Y. (2010). The case analysis of the scandal of Enron. International Journal of Business and Management, 5(10), 37.

Liakakis, G., Nickel, J. és Seitz, R. J. (2011). Diversity of the inferior frontal gyrus – a meta-analysis of neuroimaging studies. Behavioural Brain Research, 225(1), 341– 347.

Lilienfeld, S. O., Latzman, R. D., Watts, A. L., Smith, S. F. és Dutton, K. (2014). Correlates of psychopathic personality traits in everyday life: Results from a large community survey. Frontiers in Psychology, 5, 740.

Linehan, M. M. (2010). A borderline személyiségzavar kognitív viselkedésterápiája. Budapest: Medicina

Lipovetsky, G. (2011). Narcisz avagy az űr stratégiája. Korunk, 8, 6–9.

Lipsey, M. W. és Wilson, B. D. (1998). Effective intervention for serious juvenile offenders. A synthesys of research. In R. Loeber és D. Farrington (eds). Serious and Violent Juvenile Offenders: Risk Factors and Succesful Intervention. Thousand Oaks (CA): Sage. 313–345.

Logan, C. (2009). Narcissism. In M. McMurran és R. Howard (eds). Wiley Series in Forensic Clinical Psychology. Personality, Personality Disorder and Violence: An Evidence Based Approach. New York: Wiley–Blackwell. 85–112.

Lopes, P. N., Salovey, P., Cote, S., Beers, M. és Petty, R. E. (2005). Emotion regulation abilities and the quality of social interaction. Emotion, 5(1), 113.

Lopez-Villatoro, J. M., Palomares, N., Díaz-Marsá, M. és Carrasco, J. L. (2018). Borderline Personality Disorder with Psychopathic Traits: A Critical Review. Clinical Medical Reviews and Case Reports, 5, 227.

Lorber, M. F. (2004). Psychophysiology of aggression, psychopathy, and conduct problems: A meta-analysis. Psychological Bulletin, 130(4), 531.

Lorenzini, N. és Fonagy, P. (2013). Attachment and personality disorders: A short review. FOCUS: The Journal of Lifelong Learning in Psychiatry, 11(2), 155–166.

Lubit, R. (2002). The long-term organizational impact of destructively narcissistic managers. Academy of Management Executive, 16(1), 127–138.

Luce, R. D. és Raiffa, H. (1957). Games and Decisions: An Introduction and Critical Survey. New York: Wiley

Luo, Y. L. L. és Cai, H. (2018). The Etiology of Narcissism: A Review of Behavioral Genetic Studies. In Hermann, A. D., Brunell, A. B. és Foster, J. D. (eds). Handbook of Trait Narcissism. Cham: Springer. 149–156.

Luyten, P., Campbell, C. és Fonagy, P. (2020). Borderline personality disorder, complex trauma, and problems with self and identity: A social‐communicative approach. Journal of Personality, 88(1), 88–105.

Lykken, D. T. (1957). A study of anxiety in the sociopathic personality. Journal of Abnormal and Social Psychology, 55, 6–10.

—— (1995). The Antisocial Personalities. Mahwah, NJ: Erlbaum

—— (2007). Psychopathic personality: The scope of the problem. In C. J. Patrick (ed.). Handbook of Psychopathy. New Delhi: Guilford

Lynam, D. R. (2002). Fledgling psychopathy: A view from personality theory. Law and Human Behavior, 26(2), 255–259.

Lyons, M. T. (2019). The Dark Triad of Personality: Narcissism, Machiavellianism, and Psychopathy in Everyday Life. Elsevier Academic Press

—— (2015). Evidence for an evolutionary cheater strategy: Relationships between primary and secondary psychopathy, parenting, and shame and guilt. Journal of Psychology, 149(6), 570–581.

Lyons, M. és Brockman, C. (2017). The Dark Triad, emotional expressivity and appropriateness of emotional response: Fear and sadness when one should be happy? Personality and Individual Differences, 104, 466–469.

Lyons, M., Caldwell, T. és Schultz, S. (2010). Mind-reading and manipulation: Is Machiavellianism related to theory of mind? Journal of Evolutionary Psychology, 8(3), 261–274.

Maccoby, M. (2000). Narcissistic leaders: The incredible pros, the inevitable cons. Harvard Business Review, 78, 68–77.

Machiavelli, N. (1532/2015). A fejedelem. Budapest: Helikon

Malesza, M. (2020a). Grandiose narcissism and vulnerable narcissism in prisoner’s dilemma game. Personality and Individual Differences, 158, 109841

—— (2020b). The effects of the Dark Triad traits in prisoner’s dilemma game. Current Psychology, 39(3), 1055–1062.

Malle, B. F., Moses, L. J. és Baldwin, D. A. (2001). Introduction: The significance of intentionality. In uők (eds): Intentions and Intentionality: Foundations of Social Cognition. Cambridge: The MIT Press. 1–26.

Martin, T. (2019). Kim Jones: A Case Study in the Relationship Between Antisocial and Narcissistic Personality Disorders. University of South Carolina, Senior Theses. 301.

Massar, K., Winters, C. L., Lenz, S. és Jonason, P. K. (2017). Green-eyed snakes: The associations between psychopathy, jealousy, and jealousy induction. Personality and Individual Differences, 115, 164–168.

Mathieu, C. és Babiak, P. (2016). Corporate psychopathy and abusive supervision: Their influence on employees’ job satisfaction and turnover intentions. Personality and Individual Differences, 91, 102–106.

Mathieu, C. és St-Jean, É. (2013). Entrepreneurial personality: The role of narcissism. Personality and Individual Differences, 55(5), 527–531.

Mathieu, C., Neumann, C. S., Hare, R. D. és Babiak, P. (2014). A dark side of leadership: Corporate psychopathy and its influence on employee well-being and job satisfaction. Personality and Individual Differences, 59, 83–88.

Mayer, J. D., Salovey, P., Caruso, D. R. és Sternberg, R. J. (2000). Models of Emotional Intelligence. In R. J. Sternberg (ed.). The Handbook of Intelligence. New York: Cambridge University Press. 396–420.

McCain, J. L., Borg, Z. G., Rothenberg, A. H., Churillo, K. M., Weiler, P. és Campbell, W. K. (2016). Personality and selfies: Narcissism and the Dark Triad. Computers in Human Behavior, 64, 126–133.

McCord, J. (1982). Parental behavior in the cycle of aggression. Psychiatry, 51, 14–23.

McDonald, M. M., Donnellan, M. B. és Navarrete, C. D. (2012). A life history approach to understanding the Dark Triad. Personality and Individual Differences, 52(5), 601–605.

McHoskey, J. W. (2001a). Machiavellianism and sexuality: on the moderating role of biological sex. Personality and Individual Differences, 31, 779–789.

—— (2001b). Machiavellianism and personality dysfunction. Personality and Individual Differences, 31, 791–798.

McIlwain, D. (2003). Bypassing empathy: A Machiavellian theory of mind and sneaky power. In B. Repacholi és V. Slaughter (eds). Individual Differences in Theory of Mind: Implications for Typical and Atypical Development. New York: Psychology. 39–66.

McRae, K., Hughes, B., Chopra, S., Gabrieli, J. D., Gross, J. J. és Ochsner, K. N. (2010). The neural bases of distraction and reappraisal. Journal of Cognitive Neuroscience, 22(2), 248–262.

Mealey, L. (1995). The sociobiology of sociopathy: An integrated evolutionary model. Behavioral and Brain Sciences, 18, 523–541.

Mednick, S. A. (1977). A bio-social theory of the learning of law-abiding behavior. In S. Mednick és K. O. Christiansen (eds). Biosocial Bases of Criminal Bahavior. New York: Gardner. 1–6.

Mehrabian, A. és Epstein, N. (1972). A measure of emotional empathy 1. Journal of Personality, 40(4), 525–543.

Meskó N. (2015). Az élettörténet-elmélet: átkapcsolás, fejlődés, szaporodás. In Gyuris P. és Meskó N. (szerk.). Evolúciós pszichológia mesterfokon. Pécs, Pro Pannonia. 173–201.

Miller, J. D, Dir, A., Gentile, B. et al. (2010). Searching for a vulnerable dark triad: Comparing factor 2 psychopathy, vulnerable narcissism and borderline personality disorder. Journal of Personality, 78, 1529–1564.

Miller, J. D. és Campbell, W. K. (2010). The case for using research on trait narcissism as a building block for understanding Narcissistic Personality Disorder. Personality Disorders: Theory, Research, and Treatment, 1, 180–191.

Miller, J. D., Lynam, D. R., Vize, C., Crowe, M., Sleep, C., Maples-Keller, J. L., Few, L. R. és Campbell, W. K. (2018). Vulnerable Narcissism Is (Mostly) a Disorder of Neuroticism. Journal of Personality, 86(2), 186–199.

Millon T. (1996). Personality and Psychopathology. Building a Clinical Science: Selected Papers of Theodore Millon. New York: Wiley

—— (2011). Disorders of Personality: Introducing a DSM/ICD Spectrum from Normal to Abnormal. Hoboken: Wiley

Millon, T. és Strack, S. (2015). An integrating and comprehensive model of personality pathology based on evolutionary theory. In S. K. Huprich (ed.). Personality Disorders: Toward Theoretical and Empirical Integration in Diagnosis and Assessment. American Psychological Association. 367–393.

Mirnics Zs. (2006). A személyiség építőkövei. Budapest: Bölcsész Konzorcium

Moffitt, T. E. (1993). Adolescence-Limited and Life-Course-Persistent Antisocial Behavior: A Developmental Taxonomy. Psychological Review, 100, 674–701.

Mogilski, J. K., Wade, T. J. és Welling, L. L. (2014). Prioritization of potential mates’ history of sexual fidelity during a conjoint ranking task. Personality and Social Psychology Bulletin, 40(7), 884–897.

Mokros, A., Hollerbach, P., Vohs, K., Nitschke, J., Eher, R., Habermajer, E. (2013). Normative Data for the Psychopathy Checklist-Revised in German-speaking Countries: A meta-analysis. Criminal Justice and Behavior, 40, 1397–1412.

Mokros, A., Menner, B., Eisenbarth, H., Alpers, G. W., Lange, K. W. és Osterheider, M. (2008). Diminished cooperativeness of psychopaths in a prisoner’s dilemma game yields higher rewards. Journal of Abnormal Psychology, 117(2), 406.

Montag, C., Hall, J., Plieger, T., Felten, A., Markett, S., Melchers, M. és Reuter, M. (2015). The DRD3 Ser9Gly polymorphism, Machiavellianism, and its link to schizotypal personality. Journal of Neuroscience, Psychology, and Economics, 8, 48–57.

Montanes Rada, F., de Lucas Taracena, M. T. és Martin Rodriguez, M. A. (2003). Antisocial personality disorder evaluation with the prisoner’s dilemma game. Actas Espanolas de Psiquitaria, 31, 307–314.

Montgomery, J. M., Stoesz, B. M. és McCrimmon, A. W. (2012). Focus on Autism and Other Developmental Disabilities. Thousand Oaks: Sage

Morf, C. C., Weir, C. és Davidov, M. (2000). Narcissism and intrinsic motivation: The role of goal congruence. Journal of Experimental Social Psychology, 36(4), 424–
438.

Morgan, J. (2014). The Future of Work: Attract New Talent, Build Better Leaders, and Create a Competitive Organization. New York: Wiley

Morrison, D. és Gilbert, P. (2001). Social rank, shame and anger in primary and secondary psychopaths. Journal of Forensic Psychiatry, 12(2), 330–356.

Muñoz, L. C., Khan, R. és Cordwell, L. (2011). Sexually coercive tactics used by university students: A clear role for primary psychopathy. Journal of Personality Disorders, 25(1), 28–40.

Nagler, U. K. J., Reiter, K. J., Furtner, M. R. és Rauthmann, J. F. (2014). Is there a “dark intelligence”? Emotional intelligence is used by dark personalities to emotionally manipulate others. Personality and Individual Differences, 65, 47–52.

Navarro-Gómez, S., Frías, Á. és Palma, C. (2017). Romantic relationships of people with borderline personality: A narrative review. Psychopathology, 50(3), 175–187.

Newman, J. P. és Kosson, D. S. (1986). Passive avoidance learning in psychopatic and non-psychopatic offenders. Journal of Abnormal Psychology, 95, 252–256.

Nussbaum, A. M. (2013). A DSM–5 diagnosztikai vizsgálat zsebkönyve. Budapest: Oriold

O’Boyle, E. H., Jr., Forsyth, D. R., Banks, G. C. és McDaniel, M. A. (2012). A meta-analysis of the dark triad and work behavior: A social exchange perspective. Journal of Applied Psychology, 97, 557–579.

O’Reilly, C. A., III, Doerr, B. és Chatman, J. A. (2018). “See You in Court”: How CEO narcissism increases firms’ vulnerability to lawsuits. Leadership Quarterly, 29(3), 365–378.

O’Connor, P. J. és Athota, V. S. (2013). The intervening role of Agreeableness in the relationship between Trait Emotional Intelligence and Machiavellianism: Reassessing the potential dark side of EI. Personality and Individual Differences, 7, 750–754.

O’Leary, M. M., Loney, B. R. és Eckel, L. A. (2007). Gender differences in the association between psychopathic personality traits and cortisol response in induced stress. Psychoneuroendocrinology, 32, 183–191.

Ochsner, K. N., Bunge, S. A., Gross, J. J. és Gabrieli, J. D. (2002). Rethinking feelings: an fMRI study of the cognitive regulation of emotion. Journal of Cognitive Neuroscience, 14(8), 1215–1229.

Ochsner, K. N., Ray, R. D., Cooper, J. C., Robertson, E. R., Chopra, S., Gabrieli, J.D. és Gross, J. J. (2004). For better or for worse: Neural systems supporting the cognitive down-and up-regulation of negative emotion. Neuroimage, 23(2), 483–499.

Ogloff, J. R. P., Wong, S. és Greenwood, A. (1990). Treating criminal psychopaths in a therapeutic community program. Behavioral Science and the Law, 8, 181–190.

Orosz A. (2016). Az együttműködés és versengés szerepe a személyiség alakulásában. In Gyuris P. és Meskó N. (szerk.). Evolúciós pszichológia mesterfokon. Pécs: Pro Pannonia

Ostrom, E. (1990). Governing the Commons: The Evolution of Institutions for Collective Action. Cambridge University Press

Osumi, T. és Ohira, H. (2010). The positive side of psychopathy: Emotional detachment in psychopathy and rational decision-making in the ultimatum game. Personality and Individual Differences, 49(5), 451–456.

Paál T. (2014). A Sötét Hármas. A narcizmus, a machiavellizmus és a pszichopátia evolúciós gyökerei. In Gyuris P., Meskó N. és Tisljár R. (szerk.). Az evolúció árnyoldala. A lelki betegségek és az alternatív szexualitás darwini elemzése. Budapest: Akadémiai. 136–161.

Paál T. és Bereczkei T. (2006). Elmeteória, együttműködés, machiavellizmus. A felnőttkori elmeolvasó képesség hatása a társas kapcsolatokra. Magyar Pszichológiai Szemle, 61(4), 511–532.

—— (2007). Adult theory of mind, cooperation, Machiavellianism: The effect of mindreading on social relations. Personality and Individual Differences, 43, 541–551.

Partridge, G. E. (1930). Current conception of psychopatic personality. American Journal of Psychiatry, 10, 53–99.

Patrick, C. J. (1994). Emotion and psychopathy: Starting new insights. Psychophisiology, 31, 319–330.

Paulhus, D. L. (1998). Interpersonal and intrapsychic adaptiveness of trait self-enhancement: A mixed blessing. Journal of Personality and Social Psychology, 74, 1197–1208.

Paulhus, D. L., Harms, P. D., Bruce, M. N. és Lysy, D. C. (2003). The over-claiming technique: Measuring self-enhancement independent of ability. Journal of Personality and Social Psychology, 84, 890–904.

Paulhus, D. L. és Jones, D. N. (2015). Measures of dark personalities. In G. J. Boyle, D. H. Saklofske és G. Matthews (eds). Measures of Personality and Social Psychological Constructs. San Diego: Academic. 562–594.

Paulhus, D. L., Westlake, B. G., Calvez, S. S. és Harms, P. D.(2013). Self‐presentation style in job interviews: The role of personality and culture. Journal of Applied Social Psychology, 43(10), 2042–2059.

Paulhus, D. L. és Williams, K. M. (2002). The dark triad of personality: Narcissism, machiavellianism, and psychopathy. Journal of Research in Personality, 36(6), 556–563.

Péley B. (2010). Fejlődés és evolúció. Evolúciós szemlélet a fejlődésben, a pszichopatológiában és a pszichoterápiákban. Magyar Pszichológiai Szemle, 65(1), 65–83.

Perry, B. D. és Szalavitz, M. (2017). A ketrecbe zárt fiú – és más történetek egy gyermekpszichiáter jegyzetfüzetéből. Budapest: Park

Petrides, K. V., Vernon, P. A., Schermer, J. és Veselka, L. (2011). Trait emotional intelligence and the dark triad traits of personality. Twin Research and Human Genetics, 14(1), 35–41.

Pfeiffer, S. M. és Wong, P. T. (1989). Multidimensional jealousy. Journal of Social and Personal Relationships, 6(2), 181–196.

Phillips, E. L., Phillips, A. E., Wolf, M. és Fixsen, D. (1973). Achievement place: Development of the elected manager system. Journal of Applied Behavior Analysis, 6(4), 541–561.

Piaget, J. (1932). The Moral Development of the Child. London: Kegan Paul

Piaget, J. és Inhelder, B. (2004). Gyermeklélektan. Budapest: Osiris

Pickens, R., Errickson, E, Thompson, T., Heston, L. és Eckert, E. D. (1979). MMPI correlates of performance on a behavior therapy ward. Behavior, Research and Therapy, 17, 17–24.

Pies, R. (2011). How To Eliminate Narcissism Overnight: DSM–V and the Death of Narcissistic Personality Disorder. Innovations in Clinical Neuroscience, 8(2), 23–27.

Pilch, I. (2020). As cold as a fish? Relationships between the Dark Triad personality traits and affective experience during the day: A day reconstruction study. PloS one, 15(2), e0229625

Pincus, A. L., Cain, N. M. és Wright, A. G. C. (2014). Narcissistic Grandiosity and Narcissistic Vulnerability in Psychotherapy. Personality Disorders: Theory, Research, and Treatment. Advance online publication

Pincus, A. L. és Lukowitsky, M. R. (2010). Pathological Narcissism and Narcissistic Personality Disorder. Annual Review of Clinical Psychology, 6(8), 1–26.

Plomin, R., DeFries, J. C., McClearn, G. E. és McGuffin, P. (2005). Behavioral Genetics. New York: Worth

Porter, S., Bhanwer, A., Woodworth, M. és Black, P. J. (2013). Soldiers of misfortune: An examination of the Dark Triad and the experience of schadenfreude. Personality and Individual Differences, 67, 64–68.

Porter, S., Campbell, M. A., Woodworth, M. és Birt, A. B. (2001). A new psychological conceptualization of the sexual psychopath. In F. Columbus (ed.). Advances in Psychology Research. New York: Nova Science. 21–36.

Porter, S., Fairweather, D., Drugge, J., Hervé, H., Birt, A. és Boer, D. P. (2000). Profiles of psychopathy in incarcerated sexual offenders. Criminal Justice and Behavior, 27(2), 216–233.

Porter, S. és Woodworth, M. (2007). Psychopathy and Aggression. In C. J. Patrick (ed.). Handbook of Psychopathy. New Delhi: Guilford

Poythress, N. G. és Skeem, J. L. (2005). Disaggregating psychopathy: Where and how to look for subtypes. In C. J. Patrick (ed.). Handbook of Psychopathy. New York: Guilford. 172–192.

Preston, S. D. (2007). A perception-action model for empathy. In uő: Empathy in Mental Illness. Cambridge University Press. 428–447.

Raine, A. (1993). The Psychopatology of Crime: Criminal Behavior as a Clinical Disorder. San Diego (CA): Academic

—— (2002). Annotation: The role of prefrontal deficits, low autonomic arousal, and early health factors in the development of antisocial and aggressive behavior in children. Journal of Child Psychology and Psychiatry, 43, 417–434.

Raine, A., Meloy, J. R., Bihrle, S., Stoddard, J., LaCasse, L. és Buchsbaum, M. S. (1998). Reduced prefrontal and increased subcortical brain functioning assesed using positron emmision tomography in predatory and affective murderers. Behavioral Science and the Law, 16, 319–332.

Raine, A., Venables, P. H. és Mednick, S. A. (1997). Low resting heart rate at age 3 years predisposes to aggression at age 11 years. Evidence from the Mauritius Child Health Project. Journal of the American Academy of Child Adolescent Psychiatry, 36, 1457–1464.

Raskin, R. N. és Hall, C. S. (1979). A narcissistic personality inventory. Psychological Reports, 45(2), 590.

Raskin, R. és Terry, H. (1988). A principal-components analysis of the narcissistic personality inventory and further evidence of its construct validity. Journal of Personality and Social Psychology, 54, 890–902.

Rauthmann, J. F. (2012). The Dark Triad and interpersonal perception: Similarities and differences in the social consequences of narcissism, Machiavellianism, and psychopathy. Social Psychological and Personality Science, 3, 487–496.

Reich, W. (1933/1972). Character Analysis. New York: Farrar, Straus and Giroux

Repacholi, B., Slaughter, V., Pritchard, M. és Gibbs, V. (2003). Theory of mind, Machiavellianism, and social functioning in childhood. In B. Repacholi és V. Slaughter (eds). Individual Differences in Theory of Mind: Implications for Typical and Atypical Development. Macquarie monographs in cognitive science. London: Psychology

Ridley, Mark (1994). Evolution. Oxford: Blackwell Scientific

Rilling, J. K., Glenn, A. L., Jaraim, M. R., Pagnoni, G., Goldsmith, D. R., Elfenbein, H. A. és Lilienfeld, S. O. (2007). Neural correlates of social cooperation and non-cooperation as a function of psychopathy. Biological Psychiatry, 61, 1260–1271.

Rilling, J. K., Gutman, D. A., Zeh, T. R., Pagnoni, G., Berns, G. S. és Kilts, C. D. (2002). A neural basis for social cooperation. Neuron, 35(2), 395–405.

Robbins, S. P. és Coulter, M. (2007). Management. 9th Edition. London: Prentice–Hall

Roczniewska, M. és Bakker, A. B. (2016). Who Seeks Job Resources, and Who Avoids Job Demands? The Link Between Dark Personality Traits and Job Crafting. Journal of Psychology, 150(8), 1026–1045.

Rogers, R. D. (2007). The Functional Architecture of the Frontal Lobes: Implication for Research with Psychopatic Offenders. In C. J. Patrick (ed.). Handbook of Psychopathy. New Delhi: Guilford

Ronnie, S. (2018). The Enigma of Childhood. New York: Routledge

Rosenthal, S. A. és Pittinsky, T. L. (2006). Narcissistic leadership. Leadership Quarterly, 17, 617–633.

Roulin, N. és Bourdage, J. S. (2017). Once an impression manager, always an impression manager? Antecedents of honest and deceptive impression management use and variability across multiple job interviews. Frontiers in Psychology, 8, 29.

Salovey, P. és Mayer, J. D. (1990). Emotional intelligence. Imagination, Cognition and Personality, 9(3), 185–211.

Sanfey, A. G., Rilling, J. K., Aronson, J. A., Nystrom, L. E. és Cohen, J. D. (2003). The neural basis of economic decision-making in the ultimatum game. Science, 300(5626), 1755–1758.

Sansone, R. A., Barnes, J., Muennich, E. et al. (2008). Borderline personality symptomatology and sexual impulsivity. International Journal of Psychiatry in Medicine, 38, 53–60.

Scarpa, A., Raine, A., Venables, P. és Mednick, S. (1997). Heart rate and skin conductance in behaviorally inhibites Mauritian Children. Journal of Abnormal Psychology, 106, 182–190.

Schachter, S. és Latané, B. (1964). Crime, Cognition and the Autonomic Nervous System. In D. Levine (ed.). Nebraska Symposium on Motivation. University of Nebraska Press

Schimmenti, A., Jonason, P. K., Passanisi, A., La Marca, L., Di Dio, N. és Gervasi, A. M. (2017). Exploring the dark side of personality: Emotional awareness, empathy, and the Dark Triad traits in an Italian Sample. Current Psychology, 38(1), 100–109.

Schmauk, F. J. (1970). Punishment, arousal and avoidance learning in sociopaths. Journal of Abnormal Psychology, 76, 325–335.

Schultz, W. (2016). Dopamin reward prediction error coding. Dialogues in Clinical Neuroscience, 18, 23–32.

Schyns, B. (2015). Dark personality in the workplace: Introduction to the special issue. Applied Psychology, 64, 1–14.

Seagrave, D. és Grisso, T. (2002). Adolescent development and the measurement of juvenile psychopathy. Law and Human Behavior, 26(2), 219–239.

Sedikides, C., Campbell, W. K., Reeder, G., Elliot, A. J. és Gregg, A. P. (2002). Do others bring out the worst in narcissists? The “others exist for me” illusion. In Y. Kashima, M. Foddy és M. Platow (eds). Self and Identity: Personal, Social, and Symbolic. Routledge. 103–123.

Selby, E. A., Braithwaite, S. R., Joiner, T. J. és Fincham, F. D. (2008). Features of borderline personality disorder, perceived childhood emotional invalidation, and dysfunction within current romantic relationships. Journal of Family Psychology, 22(6), 885–893.

Semenyna, S. W. és Honey, P. L. (2015). Dominance styles mediate sex differences in Dark Triad traits. Personality and Individual Differences, 83, 37–43.

Serin, R. C. (1991). Psychopathy and violence in criminals. Journal of Interpersonal Violence, 6, 423–431.

Serin, R. C. és Amos, N. L. (1995). The role of psychopathy in the assesment of dangerousness. International Journal of Law and Psychiatry, 18, 231-238.

Seto, M. C. és Barbaree, H. (1999). Psychopathy, treatment behavior, and sex offender recidivism. Journal of Interpersonal Violence, 14, 1235–1248.

Shamir, B., House, R. és Michael, A. (1993). The Motivational Effects of Charismatic Leadership: A Self-Concept Based Theory. Organization Science, 4, 577–594.

Smith, C. V., Hadden, B. W., Webster, G. D., Jonason, P. K., Gesselman, A. N. és Crysel, L. C. (2014). Mutually attracted or repulsed? Actor-partner interdependence models of Dark Triad traits and relationship outcomes. Personality and Individual Differences, 67, 35–41.

Smith, M., Sherry, S., Mackinnon, S., Stewart, S. és Antony, M. (2014). The relationship between neuroticism and perfectionistic discrepancies: A longitudinal actor partner interdependence model. Personality and Individual Differences, 60, 74–75.

Smith, S. F. és Lilienfeld, S. O. (2013). Psychopathy in the workplace: The knowns and unknowns. Aggression and Violent Behavior, 18(2), 204–218.

Snyder, J. K., Kirkpatrick, L. A. és Barrett, H. C. (2008). The dominance dilemma: Do women really prefer dominant mates? Personal Relationships, 15, 425–444.

Sollberger, D., Gremaud-Heitz, D., Riemenschneider, A., Kuchenhoff, J., Dammann, G. és Walter, M. (2012). Associations between identity diffusion, Axis II disorder, and psychopathology in inpatients with borderline personality disorder. Psychopathology, 45, 15–21.

Sosik, J. J., Chun, J. U. és Zhu, W. (2014). Hang on to your ego: The moderating role of leader narcissism on relationships between leader charisma and follower psychological empowerment and moral identity. Journal of Business Ethics, 120.

Spain, S. M., Harms, P. D. és Lebreton, J. M. (2013). The dark side of personality at work. Management Department Faculty. Publications, digitalcommons.unl.edu/

Spitzer, R. L., First, M. B., Gibbon, M. és Williams , J. B. W. (2005). Kezelési kézikönyv a DSM–IV–TR esettanulmányokhoz. Budapest: Oriold

Stead, R., Fekken, G. C., Kay, A. és McDermott, K. (2012). Conceptualizing the Dark Triad of personality: Links to social symptomatology. Personality and Individual Differences, 53(8), 1023–1028.

Steinmann, E. et al. (2014). Developmental changes of neuronal networks associated with strategic social decision-making. Neuropsychologia, 56, 37–46.

Stietz, J., Jauk, E., Krach, S. és Kanske, P. (2019). Dissociating Empathy From Perspective-Taking: Evidence From Intra- and Inter-Individual Differences Research. Frontiers in Psychiatry, 10.

Struckman‐Johnson, C., Struckman‐Johnson, D. és Anderson, P. B. (2003). Tactics of sexual coercion: When men and women won’t take no for an answer. Journal of Sex Research, 40(1), 76–86.

Szabó E. (2020). Behind the Mask of Manipulation. Unique Features Underlying Manipulation among the Dark Triad. Pécs, PTE BTK, doktori disszertáció

Szabó E. és Bereczkei T. (2017). Different Paths to Different Strategies? Unique Associations Among Facets of the Dark Triad, Empathy, and Trait Emotional Intelligence. Advances in Cognitive Psychology, 13(4), 306.

Szabó E. és Jones, D. N. (2019). Gender differences moderate Machiavellianism and impulsivity: Implications for Dark Triad research. Personality and Individual Differences, 141, 160–165.

Szabó E., Jones, D. N. és Bereczkei T. (2020). The Dark Triad and mindreading in manipulation: Limited understanding for psychopathy, but not for Machiavellianism. Megjelenés alatt

Szabó Z. P., Czibor A., Restás P. és Bereczkei T. (2018). “The Darkest of all”: The relationship between the dark triad traits and organizational citizenship behavior. Personality and Individual Differences, 134, 352–356.

Szakadát I. (2008). Cselekvéselmélet dióhéjban. Játék, elmélet, módszer, tan – Weber: újratöltve. Budapest: Typotex

Szekeres Á. és Tisljár R. (2013). Narcizmus a Facebook világában. Egy evolúciós pszichopatológiai elemzés. Psychiatria Hungarica, 28, 440–453.

Szijjártó L. és Bereczkei T. (2015). The Machiavellians’ “Cool Syndrome”: They experience intensive feelings but have difficulties in expressing their emotions. Current Psychology, 34(2), 363–375.

Toch, H. (1993). Good violence, and bad violence: Self-presentation of aggressors through accounts and war stories. In R. B. Felson és J. T. Tedeschi (eds). Aggression and Violence: Social Interactionist Perspectives. Washington (DC): American Psychological Association. 193–206.

Tomko, R. L., Trull, T. J., Wood, P. K. és Sher, K. J. (2014). Characteristics of borderline personality disorder in a community sample: Comorbidity, treatment utilization, and general functioning. Journal of Personality Disorders, 28(5), 734–750.

Tortoriello, G. K., Hart, W., Richardson, K. és Tullett, A. M. (2017). Do narcissists try to make romantic partners jealous on purpose? An examination of motives for deliberate jealousy-induction among subtypes of narcissism. Personality and Individual Differences, 114, 10–15.

Tragesser, S. L. és Benfield, J. (2012). Borderline personality disorder features and mate retention tactics. Journal of Personality Disorders, 26, 334–44.

Treviño, L. K., Hartman, L. P. és Brown, M. (2000). Moral Person and Moral Manager: How Executives Develop a Reputation for Ethical Leadership. California Management Review, 42(4), 128–142.

Trivers, R. L. (1985). Social Evolution. Menlo Park (CA): Cummings

Turner, C. F. és Martinez, D. C. (1977). Socioeconomic achievement and Machiavellian personality. Social Psychology Quarterly, 40, 325–336.

Tuvblad, C., Bezdjian, S., Raine, A. és Baker, L. A. (2013). Psychopathic personality and negative parent-to-child affect: A longitudinal cross-lag twin study. Journal of Criminal Justice, 41(5), 331–341.

Van Vugt, M. (2009). Averting the tragedy of the commons: Using social psychological science to protect the environment. Current Directions in Psychological Science, 18(3), 169–173.

Vanman, E. J., Mejia, V. Y., Dawson, M. E., Schell, A. M. és Raine, A. (2003). Modification of the startle reflex in a community sample: Do one or two dimensions of psychopathy underlie emotional processing? Personality and Individual Differences, 35, 2007–2021.

Vaughn, M. G., DeLisi, M., Beaver K. M. és Wright, J. P. (2009). DAT1 and 5HTT Are Associated with Pathological Criminal Behavior in a Nationally Representative Sample of Youth. Criminal Justoce and Behavior, 36, 1113–1124.

Vernon, P. A., Villani, V. C., Vickers, L. C. és Harris, J. A. (2008). A behavioral genetic investigation of the Dark Triad and the Big 5. Personality and individual Differences, 44(2), 445–452.

Verplaetse, J., Vanneste, S. és Braeckman, J. (2007). You can judge a book by its cover: The sequel. A kernel of truth in predictive cheating detection. Evolution and Human Behavior, 28, 260–271.

Veselka, L., Schermer, J. A. és Vernon, P. A. (2012). The Dark Triad and an expanded framework of personality. Personality and Individual Differences, 53, 417–425.

Viding, E., Blair, R. J. R., Moffitt, T. E. és Plomin, R. (2005). Evidence for substantial genetic risk for psychopathy in 7-year olds. Journal of Child Psychology and Psychiatry, 46, 592–597.

Viding, E., Frick, P. J. és Plomin, R. (2007). Aetiology of the relationship between callous-unemotional traits and conduct problems in children. British Journal of Psychiatry, 190, 33–38.

Vigvári A. (2008). Pénzügy (rendszer) tan. Alapvető ismeretek rendhagyó megközelítésben. Budapest: Akadémiai. 280.

Virtanen, H. (2013). The King of Norway: Negative individuation, the hero myth and psychopathic narcissism in extreme violence and the life of Anders Behring Breivik. Journal of Analytical Psychology, 58, 657–676.

Vitacco, M. J. és Vincent, G. M. (2006). Understanding the downward extension of psychopathy to youth: Implications for risk assessment and juvenile justice. International Journal of Forensic Mental Health, 5(1), 29–38.

Von Hippel, W. és Trivers, R. (2011). The evolution and psychology of self-deception. Behavioral and Brain Sciences, 34(1), 1.

Vonk, J., Zeigler-Hill, V., Ewing, D., Mercer, S. és Noser, A. E. (2015). Mindreading in the dark: Dark personality features and theory of mind. Personality and Individual Differences, 87, 50–54.

Vossen, T. J., Coolidge, F. L., Segal, D. L. és Muehlenkamp, J. J. (2017). Exploring the Dark Side: Relationships between the Dark Triad Traits and Cluster B Personality Disorder Features. Journal of Psychiatry and Psychiatric Disorders, 1(6), 317–326.

Wai, M. és Tiliopoulos, N. (2012). The affective and cognitive empathic nature of the dark triad of personality. Personality and Individual Differences, 52, 794–799.

Wallace, H. M. és Baumeister, R. F. (2002). The performance of narcissists rises and falls with perceived opportunity for glory. Journal of Personality and Social Psychology, 82, 819–834.

Wastell, C. és Booth, A. (2003). Machiavellianism: An alexithymic perspective. Journal of Social and Clinical Psychology, 22, 730–744.

Watson, P. J. és Morris, R. J. (1991). Narcissism, empathy and social desirability. Personality and Individual Differences, 12(6), 575–579.

Watson, P. J., Grisham, S. O., Trotter, M. V. és Biderman, M. D. (1984). Narcissism and empathy: Validity evidence for the Narcissistic Personality Inventory. Journal of Personality Assessment, 48(3), 301–305.

Waugh, M. H., Hopwood, C. J., Krueger, R. F., Morey, L. C., Pincus, A. L. és Wright, A. G. C. (2017). Psychological Assessment with the DSM–5 Alternative Model for Personality Disorders: Tradition and Innovation. Professional Psychology, Research and Practice, 48(2), 79–89.

Webster, B. és Smith, M. (2019). The Dark Triad and Organizational Citizenship Behaviors: The Moderating Role of High Involvement Management Climate. Journal of Business and Psychology, 34.

Weeks, G., Gambescia, N. és Jenkins, R. (2004). Treating infidelity. Therapeutic dilemmas and effective strategies. Tijdschrift voor Psychiatrie, 46(12), 875–875.

Westerlaken, K. M. és Woods, P. R. (2013). The relationship between psychopathy and the Full Range Leadership Model. Personality and Individual Differences, 54(1): 41–46.

Weston, C. S. E. (2012). Another major function of the anterior cingulate cortex: The representation of requirements. Neuroscience and Biobehavioral Reviews, 36(1), 90–110.

Whiten, A. és Byrne, R. (eds) (1997). Machiavellian Intelligence II. Extensions and Evaluations. Cambridge: Cambridge University Press

Widiger, T. A., Simonsen, E., Sirovatka, P. J. és Regier, D. A. (2006). Dimensional Models of Personality Disorders. Washington (DC): American Psychiatric Association

Widom, C. S. (1977). A methodology for studying noninstitutionalized psychopaths. Journal of Consulting and Clinical Psychology, 45, 674–683.

Williams, K. M., Paulhus, D. L. és Hare, R. D. (2007). Capturing the four-factor structure of psychopathy in college students via self-report. Journal of Personality Assessment, 88, 205–219.

Williamson, S. E., Hare, R. D. és Wong, S. (1987). Violence: Criminal psychopaths and their victims. Canadian Journal of Behavioral Science, 19, 454–462.

Willis, M., Birthrong, A., King, J. S., Nelson-Gray, R. O. és Latzman, R. D. (2017). Are infidelity tolerance and rape myth acceptance related constructs? An association moderated by psychopathy and narcissism. Personality and Individual Differences, 117, 230–235.

Wilson, D. S., Near, D. és Miller, R. R. (1996). Machiavellianism: A synthesis of evolutionary and psychological literatures. Psychological Bulletin, 119(2), 285–299.

Wilson, M. S. és Daly, M. (1985). Competitiveness, risk taking, and violence: The young male syndrome. Ethology and Sociobiology, 6(1), 59–73.

Wilson, M. S. és McCarthy, K. (2011). Greed is good? Student disciplinary choice and self-reported psychopathy. Personality and Individual Differences, 51(7), 873–876.

Wink, P. (1996). Two Faces of Narcissism. Journal of Personality and Social Psychology. 61(4), 590–597.

Winkler, A. D., Hu, S. és Li, C. R. (2013). The influence of risky and conservative mental sets on cerebral activations of cognitive control. International Journal of Psychophysiology, 87, 254–261.

Winkler, R. C. (1970). Management of chronic psychiatric patients by token reinforcement system. Journal of Applied Behavior Annalyses, 3, 47–55.

Wischniewski, J. és Brüne, M. (2013). How do people with borderline personality disorder respond to norm violations? Impact of personality factors on economic decision-making. Journal of Personality Disorders, 27, 531–546.

Wolfgang, M. E., Figlio, R. M. és Sellin, T. (1972). Delinquency in a Birth Cohort. Chicago: University of Chicago Press

Wong, S. (1984). Criminal and Institutional Behaviors of Psychopaths. Ottawa: Programs Branch Users Report, Ministry of the Solicitor General of Canada

Woodworth, M. és Porter, S. (2002). In cold blood: Characteristics of criminal homicides as a function of psychopathy. Journal of Abnormal Psychology, 111, 436–445.

Wright, J. P., Beaver, K. M., DeLisi, M. és Vaughn, M. G. (2008). Evidence of negligible parenting influences on self-control, delinquent peers, and delinquency in a sample of twins. Justice Quarterly, 25, 544–569.

Yao, Z., Zhang, X., Liu, Z., Zhang, L. és Luo, Y. (2019). Narcissistic leadership and voice behavior: The role of job stress, traditionality, and trust in leaders. Chinese Management Studies,(14)3, 543–563.

Yost, M. R. és Zurbriggen, E. L. (2006). Gender differences in the enactment of sociosexuality: An examination of implicit social motives, sexual fantasies, coercive sexual attitudes, and aggressive sexual behavior. Journal of Sex Research, 43(2), 163–173.

Zeigler-Hill, V. és Trombly , D. R. C. (2018). Narcissism and mate value: I beauty in the eye of the narcissistic beholder? Personality and Individual Differences, 122, 115–119.

Zeigler-Hill, V. és Vonk, J. (2015). Dark personality features and emotion dysregulation. Journal of Social and Clinical Psychology, 34(8), 692–704.

Zettler, I., Moshagen, M. és Hilbig, B. E. (2020). Stability and change: The Dark Factor of Personality shapes dark traits. Social Psychological and Personality Science, 12(6), 1948550620953288

Zuckerman, M. (1994). Behavioral Expression and Biosocial Bases of Sensation Seeking. New York: Cambridge University Press

A kötet szerzői

Bandi Szabolcs pszichológus, egyetemi tanársegéd (Pécsi Tudományegyetem, Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar, Pszichológia Intézet). A Pszichopatológia Kutatócsoport koordinátora, legfőbb kutatási területe a negatív személyiségvonások kortárs rendszerszemléletű leírása. Korábbi kötete: A nárcizmus kézikönyve. Elméleti és kutatási segédlet (Pécs, Pécsi Tudományegyetem, BTK, Pszichológia Intézet, 2018/2020).

Bereczkei Tamás egyetemi tanár, a Pécsi Tudományegyetem Pszichológia Doktori Iskolájának a vezetője. Doktori címét a biológia területén szerezte, kandidátus a filozófiai tudományokban lett, akadémiai doktori címét pedig pszichológiai tárgyú kutatásaiért kapta. Kutatási területe széles tematikát ölel fel: párválasztás, önzetlenség és együttműködés, machiavellizmus, reproduktív stratégiák. Munkatársaival és hallgatóival létrehozta a Pécsi Evolúciós Pszichológia Kutató Csoportot (www.evoluciospszichologia.hu), amely komoly nemzetközi elismerést vívott ki. Több mint 300 publikációja jelent meg, és 15 önálló vagy szerkesztett könyvet írt.

Birkás Béla pszichológus, a Pécsi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Karának docense. Diplomáját és PhD-ját is evolúciós pszichológia tárgykörben készítette a PTE Pszichológia Intézetében. Másfél évtizede foglalkozik az önzetlenség, megbízhatóság és a Sötét Triád jelenségköreivel. Kutatási területeit érintően több könyvfejezetet publikált magyar nyelven is (pl. Az evolúció árnyoldala; Evolúciós pszichológia mesterfokon; A lélek eredete; Az emberi arc). Rendszeresen közli kutatási eredményeit különböző nemzetközi szakfolyóiratokban.

Boros János, PhD, pszichológus, címzetes egyetemi docens, Pázmány Péter Katolikus Egyetem, BTTK, Pszichológiai Intézet. Oktatási területei: igazságügyi pszichológia; kriminálpszichológia; az igazságszolgáltatás pszichológiája; börtönpszichológia. Kutatásai: a bűnözők életnarratívái; a befolyásolhatóság pszichológiája; önkontroll és bűnözés. Korábbi kötetei: Börtönpszichológia (Csetneky Lászlóval, egyetemi jegyzet, Rejtjel Kiadó, 2002); Psychology and Criminal Justice (Berlin – New York, Walter de Gruyter, 1998, szerk. Münnich Ivánnal és Szegedi Mártonnal).

Czibor Andrea munka- és szervezetpszichológus, a Pécsi Tudományegyetem Szociál- és Szervezetpszichológia Tanszékének adjunktusa. A Pécsi Tudományegyetem Szervezetpszichológiai Kutatócsoportjának vezetője. Kutatásai a sötét vonások munkahelyi hatásaira, a munkavállalói jóllét prediktoraira, a munkahelyi pszichoterror jelenségére, illetve vezetéspszichológiai kérdésekre fókuszálnak. Több elismert hazai és külföldi folyóiratban jelentek meg tanulmányai. Szervezetpszichológiai tárgyak oktatója. Az oktatás és kutatás mellett szervezetfejlesztéssel, vezetői coachinggal foglalkozik.

Csapó Gyöngyvér szervezetpszichológus, doktorandusz a Pécsi Tudományegyetem Pszichológia Doktori Iskolájában. Kutatásai során főként a machiavellizmussal, valamint a munkahelyi bántalmazással foglalkozik. Több hazai és nemzetközi tanulmány szerzője. Tagja a PTE Szervezetpszichológiai Kutatócsoportjának és mentor a Kerényi Károly Szakkollégiumban.

Deák Anita pszichológus, a Pécsi Tudományegyetem Pszichológiai Intézetének adjunktusa. Kutatási érdeklődésének középpontjában az érzelmek kialakulási és szabályozási folyamatai állnak. Agyi képalkotó eljárással végzett kutatásai az érzelmi információfeldolgozás folyamatainak megértésére irányulnak. Vezető kutatója két jelentős hazai kutatási projektnek (FK125007, PD124964), amelynek keretén belül arra keresik a választ, hogy a személyiség milyen szerepet játszik az érzelmi tartalmú információ feldolgozásában. Számos tudományos cikk szerzője vagy társszerzője, két tanulmánykötet társszerkesztője.

Fejes Nikoletta pszichológus, sportpszichológus. A Pécsi Tudományegyetem Pszichológia Doktori Iskola Alkalmazott Pszichológia Doktori Program doktori hallgatója, a PTE Szervezetpszichológiai Kutatócsoportjának tagja. Több hallgatói és kutatói konferencia előadója, Országos Tudományos Diákköri Konferenciák díjazottja. Kutatási témái között mind a sportpszichológia, mind a szervezetpszichológia megjelenik, utóbbi területen a munkahelyi vezetők személyiségének, viselkedésének beosztottakra gyakorolt hatását vizsgálja.

Kázmér-Mayer Szilvia pszichológus, tréner, a Pécsi Tudományegyetem Pszichológia Doktori Iskolájának hallgatója. A PTE Szervezetpszichológiai Kutatócsoportjának tagja. Fő kutatási területe a vezetéspszichológia, a munkavállalók pszichológiai biztonsága és a sötét vonások munkahelyi megjelenése. Több nemzetközi és hazai folyóiratban megjelent tanulmány szerzője. Egyetemi oktató, HR-es és szervezetfejlesztő.

Klajkó Dóra szervezetpszichológus, a Pécsi Tudományegyetem Pszichológia Doktori Iskolájának hallgatója. A PTE Szervezetpszichológiai Kutatócsoportjának tagja. Kutatásaiban a munkavállalói jóllét, illetve az innovatív szervezeti kultúra sajátosságaira fókuszál, amely témakörökben több hazai és nemzetközi tanulmány szerzője. Kutatói tevékenysége mellett HR-feladatokkal és szervezetfejlesztéssel foglalkozik, leginkább az IT területén. Szakközépiskolai és egyetemi oktató, illetve mentortanár a Budapest Schoolban.

Láng András klinikai szakpszichológus, egyetemi docens (Pécsi Tudományegyetem, Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar, Pszichológia Intézet). Számos hazai és nemzetközi publikáció szerzője a sötét személyiségjegyek (elsősorban a machiavellizmus) fejlődési és klinikai vonatkozásairól. Jelenleg a kar dékánhelyettese és a Pszichológia Doktori Iskola Személyiség- és Egészségpszichológia programjának vezetője.

Meskó Norbert evolúciós pszichológus, egyetemi docens (Pécsi Tudományegyetem, Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar, Pszichológia Intézet). Kutatásaiban a párválasztás, a szexualitás és a fizikai vonzerő jelenségkörének darwini szempontú elemzésével foglalkozik. Ezeken a területeken számos nemzetközi kutatásban vesz részt. Korábbi monográfiái: A szépség eredete. Szexuális vonzerő és párválasztás (Pécs, Pro Pannonia, 2012); Szex és lélek. A párkapcsolatok pszichológiája (Pécs, Pro Pannonia, 2013); Paleo szex. Kőkorszaki randi a technoszexuális űrkorban (Pécs, Pro Pannonia, 2020).

Nagy László klinikai szakpszichológus, egyetemi adjunktus (Pécsi Tudományegyetem, Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar, Pszichológia Intézet). A Pszichopatológia Kutatócsoport vezetője. Kutatási területei a felnőtt kötődéselmélet, valamint a nárcizmus szubklinikai és klinikai vonatkozásai. Rendszeresen tart előadásokat az említett témákban konferenciákon és továbbképzéseken.

Pohárnok Melinda, PhD, felnőtt klinikai és mentálhigiénés szakpszichológus, egyetemi adjunktus (Pécsi Tudományegyetem, Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar, Pszichológia Intézet, Fejlődés- és Klinikai Pszichológia Tanszék). Tudományos érdeklődési területe a fejlődéslélektan területén a szülő–gyermek-párbeszédek szerepe az érzelmi szocializációban, a klinikai pszichológia területén pedig a borderline személyiségzavar és annak pszichodinamikus megközelítései. Tudományos publikációi magyar és nemzetközi folyóiratokban jelennek meg. Társszerkesztője a Bontakozó jelentés (Budapest, Oriold, 2017) című kötetnek.

Szabó Edit pszichológus kutató (University of Nevada, Reno, The College of Business). A Tárgyalás és döntéshozatal (Negotiation and Decision Making) egyetemi kurzus oktatója. Üzlet és pszichológia területén több interdiszciplináris kutatási program résztvevője. Főbb kutatási területei a sötét személyiségvonások, a konfliktushelyzetek és az interperszonális manipuláció.

Kedves Olvasó!
Köszönjük, hogy kínálatunkból választott olvasnivalót!
Újabb kiadványainkról, akcióinkról a typotex.hu
és a facebook.com/typotexkiado oldalakon értesülhet.

ISBN 978 963 493 172 0

Felhasznált betűtípusok:
Noto Serif – SIL Open Font License
Open Sans – Apache License 2.0

www.interkonyv.hu