Felelős kiadó: Dr. Olti Ferenc

Szerkesztette: Cseh Viktor

A kiadó az írott és az elektronikus sajtóban minden jogot fenntart, beleértve a részletek közlésének jogát is.

Tilos ezen kiadvány bármely részét sokszorosítani, bármely formában vagy módon információs rendszerben rögzíteni, tárolni vagy sugározni,  a kiadóval történt előzetes, írásos megállapodás nélkül.

Tilos terjeszteni másféle kötésben, borítással és tördelésben, mint amilyen formában kiadásra került.

ISBN 978-615-01-8175-2

Zsidó Kiválóságok Háza

Balatonfüred

2023

Tartalom

Kiadói előszó

Köszöntő

A Balaton környéki zsidók története dióhéjban

Források, további olvasmányok a témában:

Szemelvények a balatonfüredi zsidó közösség történetéből

Balatonfüred zsidó múltja, jelene és jövője

Füredből üdülőparadicsom

A fürdőváros atyja, az ország első zsidó származású orvosa

Kóser Balaton

A zsidó tanítók pihenőhelye

Antiszemita humor?

Templomból zsinagóga

A füredi bócherek

Vészkorszak Balatonfüreden

A háború után

Új perspektíva, új emlékezetpolitika

Kiállítás nem múzeum

Ars poetica

Tervek: szabadtéri múzeum?

Mi várható?

Bibliográfia

Kis tapolcai zsidó társadalom-, gazdaság- és kultúrtörténet (1703-1944)

Irodalom

A szemesi zsidók élete és hozzájárulása a Balaton múltjához

Bepillantás Balatonszemes történetébe

1925 körüli közállapotok Szemesen

Somogy vármegye és Kaposvár megyei város általános ismertetőjéből (1932)

Néhány személyes adat

Holokauszt

Szemesi zsidóság hitélete

Zsidó temetők

Tihany egy zsidó trafikos szemszögéből

Fejezetek a balatonberényi zsidóság életéből

Balatonberény történeti áttekintése

Fejezetek a balatonberényi zsidóság életéből - Népességi adatok

A papi nyilvántartások zsidó vonatkozású adatai:

A berényi zsidó hitéletről

A berényi zsidó oktatásról

A berényi zsidók foglalkozási megoszlása

A berényi szálloda építők

Kereskedők

A berényi pékség

A balatonberényi zsidó temető

A balatonberényi zsidó temető törzskönyvi adatai

Felhasznált irodalom

Zsidó kereskedők és iparosok Kéthelyen a 18-20. században

A feudális függoség idoszaka (1746-1850)

A bontakozó kapitalizmus idoszakától Trianonig (1850-1920)

A vészterhes Horthy-korszak (1920-1944)

A II. világháború után évek és a Kádári konszolidáció idoszaka (1945-1970)

Felhasznált irodalom

A kéthelyi zsidó hitközség margójára

Káptalanfüred zsidó szála

Adalékok Nemesvita és Balatonederics zsidó történetéhez

Az összeírások időrendben

Levéltári és más forrásokból származó adatok

Anyakönyvek

Nemesvitai és Balatonedericsi zsidó családok

Iskolaügy

A keszthelyi zsidóság múltja, jelenne és jövője

A halottak élén! - Dr. Büchler Sándor Főrabbi emlékére

Dr. Büchler Sándor főrabbi irodalmi munkáságából

A keszthelyi zsinagóga

A Keszthelyi Zsidó Hitközség - A léghajótól Miss Európáig és még tovább

A keszthelyi zsidó hitközség kezdetei

Két világhír bölcsője

A hitközség intézményei és Keszthely főrabbija

Keszthely csillaga felragyog

Gettósítás és deportálás

A túlélők és az újrakezdés

A múlt ápolása, a temető

Egy nagy múltú közösség, a keszthelyi zsidóság emlékezete

1. Megtelepedés és polgárosodás (1699-1918)

2. Kirekesztve a társadalomból (1918-1944)

3. A keszthelyi zsidóság holokausztja (1944-1945)

4. A keszthelyi zsidóság a háború után (újrakezdés és emlékezet)

5. A Keszthelyi-Hévíz zsidóságának története

6. Keszthelyhez kötődő neves zsidó személyek

Goldmark Károly (1830-1915)

Schwarz Dávid (1850-1897)

Dr. Büchler Sándor (1870-1944)

Singer Ödön (1879-1929)

Simon Böske (1909-1970)

Básti Lajos (1911-1977)

Földes Gábor (1923-1958)

Dr. Schulhof Vilmos (1874-1944) és dr. Schulhof Ödön (1896-1978)

Botlatóköveket a Balaton-felvidékre!

Monoszlói hírek

A zánkai zsidók 20. századi tragédiája

Egy zánkai szatócsbolt emléke

A második világháború zánkai zsidó áldozatai

Zsidó sorsok Balatonbogláron – szemelvény

A rémuralom kezdete

Az iszonyat folytatása

A Balatonboglárról 1944. május 27-én elhurcoltak névsora

A Balatonboglárról 1944. május 27-én elhurcoltak névsora

A siófoki zsidók emlékére

A főkajári zsidó hitközség emlékére

Jegyzetek

Kiadói előszó

Takács Gábor egyiptológus Balatonedericsen kezdte újraépíteni szakmai portfólióját, melynek az ókori egyiptomi nyelvészet mellett fontos része lett a balatoni helytörténészek találkozóinak rendszeres megszervezése is. A találkozók 2015-ben vették kezdetüket, melynek keretében mindig más balatoni helyszínen egy-egy előre meghatározott téma mentén gyűlnek össze az amatőr és professzionális helytörténészek, hogy eszmét, irodalmat és tapasztalatot cseréljenek.

A XI. találkozó témájaként Takács Gábor a Balaton környéki települések zsidó közösségeinek történetét választotta; – idézet az előadásokra történő jelentkezési felhívásból: „a konferencia témája a balatoni zsidóság számos partmenti/-közeli településen zajlott élete és hozzájárulása a Balaton környéki települések múltjához és értékeihez”. A felhívásra sokan jelentkeztek, a konferencia – melyet a balatonfüredi Borcsa Étterem különtermében tartottunk – végleges programja pedig az alábbi lett:

– Csizmazia Márton, Murci (Tihany): „Egy tihanyi zsidó boltosról a XX. sz. első feléből”

– Olti Ferenc (Balatonfüred): „Emlékek a füredi zsidókról”

– Polniczky József (Káptalanfüred): „Káptalanfüred zsidóságáról”

– Kürti Imre (Balatonfőkajár): „A kajári zsidóságról”

– Heinrich Pál (Balatonaliga, Balatonvilágos): „Apró adalékok a hajdani »fehér partok« zsidóságához”

– Fazekasné Széles Ágota (Siófok): „A Kálmán Imre Emlékház története (kitérve Kálmán Imre gyermekkorára Siófokon)”

– Horváth Iván (Balatonboglár): „Zsidó sorsok Bogláron – a piactértől a tabi gettóig”

– Huszár Mihály (Máriafürdő, Marcali): „Balatonkeresztúr és Balatonmáriafürdő zsidó lakosai”

– Kovács Ilona, Hugi (Balatonberény): „Balatonberény régi zsidósága”

– Rejtő Gábor (Keszthely): „A keszthelyi izraelita hitközség és közösség múltja

– Szarka Lajos (Keszthely, Hévíz): „Gondolatok a keszthelyi zsidók történetéről”

– Töreky András (Nemesvita, Balatonederics, Bece-hegy): „Szemelvények Nemesvita és környéke zsidóságának történetéből”

– Hangodi László (Tapolcai-medence): „A Tapolcai-medence zsidó borkereskedői”

– Káloczi Kálmán (Badacsony): „Badacsonyi zsidóság”

– Iván Katalin (Kővágóörs): „Zsinagóga és izraelita iskola Kővágóörsön”

– Poór Ferenc (Zánka): „Zsidósors Zánkán a 20. század közepén”

– György Péter János (Zánka): „A szomorú zánkai zsidósorsról”

– Hudák Józsefné Steikszner Éva (Balatonakali): „Két zsidó családról Akaliban

– Horváth Iván (Balatonboglár): „Beszámoló (leg)új(abb) munkáiról: »Háborúk és forradalmak Balatonbogláron«, »Templomok és iskolák története Balatonbogláron«”

– Baán Bea (Balatonfüred): „Egy ősi családfa megnyirbált ága (a füredi Medveczky család)”

Voltak bejelentett előadások, melyekre a szerző betegség miatti távolmaradása miatt nem került sor, volt, aki csak rövid írásos tartalomjegyzéket küldött. A megtartott előadások teljes anyagát videóra rögzítettük.

Minden előadónak eljuttattuk a saját előadásának felvételét és kértük, hogy azt publikálható formában, fotókkal kiegészítve küldjék vissza és az előadáson esetleg el nem hangzott információkkal egészítsék ki. Tekintettel arra, hogy az egyes településeken fellelhető adatok, információk mennyiségükben és jellegükben is jelentősen különböznek, ezért az előadások terjedelme és részletessége nagyon eltérő. Ugyanakkor, az egész „vállalkozást” értékmentésnek tekintjük, mert az itt megjelenő információk jelentős része az idő rohamos múlásával és a forrásokul szolgáló személyek idős kora okán később fellelhetetlenné válnak. S ezért a szerkesztésnél nem alkalmaztunk erős tartalmi és terjedelmi egységesítést sem.

Úgy döntöttünk, hogy a kiadványt jelenleg csak e-book és PDF formátumban jelentetjük meg. Ennek pedig az egyik legfontosabb oka, hogy az így rögzített információk elektronikusan is kereshetők, kutathatók maradnak, praktikusan az idők végezetéig. Másrészt úgy ítéltük meg, hogy a kinyomtatás ugyan egy kellemesen kézbe vehető könyvet eredményezne, a téma jellege miatt viszont nem valószínű, hogy az nagy példányszámban fogyna, ami ráadásul igen jelentős és egyelőre rendelkezésre nem álló anyagi erőforrásokat igényelne. Az e-book és PDF formátum egyúttal nem korlátozott bennünket a terjedelem szűkítésében, ami az értékmentés szempontjából is igen fontos volt.

Nagyon élveztem Cseh Viktor és Mózes Krisztián: „Balaton környéki zsidó emlékek nyomában két keréken” című könyvét forgatni, mely a Magyar Zsidó Kulturális Egyesület kiadásában jelent meg 2020-ban. Ebben a kötetben több olyan település zsidó múltjáról is jelent meg ismertető, amelyekről a konferencián nem hangzott el előadás. Kérésemre Cseh Viktor kultúrtörténész a konferencia anyagát kiegészítette ezekkel a tanulmányokkal, amiért ezért neki is köszönetemet fejezem ki, csakúgy mint kiváló és gondos szerkesztési munkájáért.

A szerzők tevékenységüket önkéntesként, térítés mentesen végezték, amiért ezúton is köszönetet mondok.

A Veszprém-Balaton Európa Kulturális Fővárosa által kiírt ún. mikró pályázaton a balatonfüredi Zsidó Kiválóságok Háza Alapítvány ezen e-book formátumban megjelenő kiadvány szerkesztési és megjelentetéssel kapcsolatos egyéb költségeinek fedezésére 350 ezer forint támogatást nyert, melyet ezúton szintén köszönünk.

Balatonfüred, 2023 június

Olti Ferenc

Köszöntő

Tisztelt Hölgyeim és Uraim, kedves vendégeink, kedves balatoni helytörténészek!

Nagyon sok szeretettel üdvözlök ma mindenkit itt Balatonfüreden, ezen a nagyon szép őszi napon és köszönöm, hogy eljöttek, elfáradtak ma ide hozzánk. Ahogyan Olti Feri mondta, valami fantasztikus szellemi teljesítmény fog megszületni itt pillanatokon, vagy inkább órákon belül, ennek lehetünk valamennyien részesei.

Valóban, ez itt most egy különleges alkalom, egy különleges nap, hiszen egy különleges téma az, amivel ma foglalkozni fogunk, ezért is örültünk annak a kollégáimmal együtt, hogy a Balatoni Helytörténészek Konferenciája itt lesz ma nálunk, Balatonfüreden.

A füredi helytörténetről a jelen lévők közül már sokan, sok mindent tudnak, hiszen a mai a többedik szakmai találkozó. Nekem már nem kell önöknek bemutatni, mert jól ismerik, Balatonfüred történetét, a Balatonfüredi Helytörténeti Egyesületben folyó majd negyedszázados munkát. Kérem, engedjék meg, hogy a témáról szóló szakmai előadások előtt most a közeli jövő bennünket is nagyon foglalkoztató terveiről, izgalmas helyi történéseiről szóljak néhány szót.

Nagy várakozással tekintünk a következő év elé, ugyanis nagyváltozások lesznek Füreden, több fontos intézményünk megújul, vagy új helyet, jobb működési feltételeket kap és teljesen újak is a megnyitják hamarosan kapuikat a nagyközönség előtt.

Új helyre, az óvárosban felépített új intézmény komplexumba, az anyaintézmény Lipták Gábor Városi Könyvtár és Helytörténeti Gyűjtemény közelébe kerül – a helytörténeti gyűjtemény. A patinás környezetben létre jövő magas színvonalú, korszerű épületben látványraktárt alakítanak ki, ahol ezután a gyűjtemény több tízezer darabból álló teljes anyaga kutathatóvá, az érdeklődők számára is könnyen hozzáférhetővé válik. Szintén itt helyezik el a helytörténeti kutatószolgálatot is. Reményeink szerint a helyiség egyben közösségi térként is működhet majd Füred óvárosában, helyet adva szakmai és közösségi rendezvényeknek, programoknak.

A több tulajdonosváltást is megért, sokáig SZOT üdülőként is működő volt Esterházy kastélyban megnyílik a balatoni üdüléstörténeti, nyaralástörténeti kiállítás. Ez egy hatalmas műemlék épület, amely az évtizedek során rendkívül leromlott, lepusztult, most szó szerint a romjaiból építettek újjá. A Balaton környékén dolgozó, működő helytörténészek közül is sokan ismerik P. Miklós Tamást, a kitűnő történészt, aki eddig a Balatonfüredi Helytörténeti Gyűjtemény vezetője (is) volt és aki ennek az újonnan létrejövő intézménynek a vezetője, gazdája lesz. Ma előadást is fog tartani itt, a konferencián. Tamás részt vett az intézmény szakmai előkészítésében, jelenleg ő intézi az intézmény felszerelését, beindítását. A Balaton környékének a legnagyobb ilyen jellegű, tehát helytörténeti – történeti kiállítóhelye lesz - persze csak a keszthelyi Balatoni Múzeum után. Helyet kapnak benne a számunkra oly fontos emlékek: a füredi fürdőkultúra, a gyógyászat, a Dunántúl első magyarnyelvű kőszínháza, a Nemzeti Játékszín és az Anna bálok tárgyi, történeti emlékei is. Sok más érdekesség mellett végre láthatjuk, mert kiállítják azt a metszett, csiszolt kelyhekből álló füredi ivópohár gyűjteményt, amelynek egy-egy darabja külön is iparművészeti remekmű. Nagyon várjuk az intézmény elkészültét, biztosak vagyunk benne, hogy nem csak Balatonfüred, hanem a Balaton vidék kiugró attrakciója lesz mindannyiunk örömére.

A Füredi História jubileumi számának címlapja

Sok látogatót vonz, Füred nevezetességei között is a legismertebbek közé tartozik Jókai Mór nyaralója, az emlékmúzeum. Az épületet szintén felújítják, a nedvességvédelmi, szigetelési munkák után újabb helységeket tudnak majd a közönség részére megnyitni. Az eddig is nagyon népszerű intézmény így még jobban tudja majd a Jókai kultusz ápolását szolgálni.

Ezzel együtt készül el a közelében álló ikonikus épület felújítása is, ez a füredi Kerek templom. Egyik nevezetessége Vaszary János festőművész nagyméretű oltárképe, amelyet nagybátyja, Vaszary Kolos bíboros kérésére festett. Az alatta található eddig zárva tartott altemplom helyisége a felújítás után szintén megnyílik a látogatók előtt.

Ezek csak a bennünket közvetlenül is érintő, a település és a környék történetével foglalkozó intézmények. Mellettük számos más, a helyieket és az idelátogatókat is szolgáló művészeti és egyéb program és új intézmény is létrejön majd. A VEB2023, Veszprém – Balaton Európa Kulturális Fővárosa program keretén belül rendezvények sokasága mellett új funkciót kap a közvetlenül a Kerek templom mellett álló, jól ismert két fürdőigazgatói, fürdőorvosi villa épülete is. Ezekben európai színvonalú képzőművészeti kiállító tér lesz.

Nem túlzás tehát azt állítani, hogy igen mozgalmas, érdekes, eseménydús év előtt állunk. De még előtte egy számunkra nagyon fontos évfordulóról, eseményről szeretnénk szólni.

Sokan ismerik a Füredi Históriát, Balatonfüred helytörténeti folyóiratát, amely nem rég volt húsz éves, egészen pontosan december 18-án volt a születésnapja.

Ebből az alkalomból egy jubileumi lapszámot adtunk ki, amely felöleli az elmúlt húsz év valamennyi lapszámának a tartalmát. Az egyes lapszámok borítóinak képeivel, a cikkekből vett idézetekkel ahhoz hasonlóan, mint ahogyan egy helytörténeti olvasókönyv, úgy próbáljuk visszahozni az elmúlt húsz év történéseit. Ezt hoztam el ma a konferencia résztvevőinek, önöknek a Helytörténeti Egyesület, a lap szerkesztősége nevében szerény ajándékként, kérem fogadják szeretettel.

Ennyit szerettem volna elmondani, ahogyan Olti Feri kérte – röviden. Jó munkát, jó tanácskozást, tartalmas időtöltést kívánok mindenkinek, jöjjenek sokszor Balatonfüredre, mindig szeretettel látjuk, várjuk önöket.

Takács Miklós

A Balaton környéki zsidók története dióhéjban

Cseh Viktor írása

A Balaton környékén, más hazai régiókhoz képest viszonylag korán megfordultak az első zsidók, például Keszthelyen egy 1699-es feljegyzés már említést tesz zsidó személyről, aki az ottani mészárszéket bérelte. Így a török pusztítás után az új betelepülők, zsidók és nem-zsidók gyakorlatilag együtt formálták a környéket. Az itt élő zsidók sokat tettek a badacsonyi borászatok fellendítésében, bort termeltek, exportáltak és a filoxéria járványnak ellenálló szőlőfajokat terjesztettek el, de sokat tettek a turizmus alapköveinek lerakásában is. Oesterreicher Manes Józsefnek (1759-1831), Magyarország első zsidó származású orvosának Balatonfüred fürdővárossá fejlesztését köszönhetjük; Glatz Henriknek (1844-1905) a siófoki strandokat, aki 1891-ben lecsapoltatta az ottani mocsarakat; a reumás betegek pedig egy orvostestvérpárnak, dr. Schulhof Vilmosnak (1874-1944) és dr. Schulhof Ödönnek (1896-1978) lehetnek hálásak, akik gyógykezeléseik alapjait dolgozták ki…

A tó partján a legnépesebb zsidó közösség Keszthelyen virágzott ki. A Festetics család jóindulattal viszonyult a zsidók felé, így a hitközséget már 1766-ban megalapíthatták, rabbi pedig már néhány évvel korábban is működött Keszthelyen, mely gyakorlat 1944-ig szinte kihagyás nélkül folytatódott. Első zsinagógájukat 1780 körül emelték a gróf kezdeményezésére, aki az uradalmi építészét bízta meg a tervek elészítésével, azt a Hofstädter Kristófot, aki a keszthelyi barokk kastélyt is megálmodta. A ma is álló zsinagóga eredetijét 1852-ben emelték, mely a mai formáját 1894-ben nyerte el, amikor a belső teret a neológ trendeknek megfelelően alakították át, így például a Tóra-olvasó emelvényt, a tér közepéről a frigyszekrény elé építették át, négy évvel később pedig a kibővített női karzaton egy orgona is helyet kapott. A keszthelyi hitközségből került ki a világhírű zeneszerző, Goldmark Károly (1830-1915), a kormányozható léghajó feltalálója, Schwarz Dávid (1850-1897), de „Miss Európa”, Simon Böske (1909-1970) is. Keszthely és környékének meghatározó rabbija dr. Büchler Sándor (1870-1944) volt, aki 1897-ben foglalta el a rabbiszéket és a vészkorszakig töltötte be pozícióját. A köztiszteletben álló Büchler főrabbinak bár a városvezetés felajánlotta, hogy mentesítik a deportálás alól, ő nem hagyta el nyáját, s így közössége többségével őt is Auschwitzban pusztították el. A Holokauszt után a túlélők újjáalakították a hitéletet, melyet szerény formában, de máig fenntartanak az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség (EMIH) égisze alatt. A zsinagógától nem oly messze található a Dunántúli Talmud-Tóra Központja, ahol egy kisebb emlékkiállítás is látható a mártírhalált halt Büchler rabbiról. A település határán található a példásan gondozott zsidó temető, ahol sok derék ember mellett 1848-as szabadságharcos hősök is pihennek.

Habár nem a Balaton partján fekszik, mégis nagyban befolyásolta a tóparti városok életét és fejlődését Veszprém, ahová Esterházy Imre gróf 1723-1725 közé eső püspöksége alatt kezdtek zsidók letelepedni. A régi, Szél utcai temetőben a legrégebbi sírkő 1731 óta málladozik. A királynék városában formálódó hitközség első zsinagógáját Zichy Ferenc főispán építette és adta bérbe 1799-től. A reprezentatívabb, piactéri zsinagógájukat 1865-ben a híres Löw Lipót (1811-1875) avatta fel, mert az akkori rabbi, az egyébként szintén jeles tudós, Hochmuth Ábrahám (1816-1889) inkább a német, mintsem a magyar nyelv mestere volt. A hitközség az 1868/69-es kongresszus után a neológiába tagozódott be, ezért a néhány, tradícionálisabb szellemű család a téli imaházban külön imádkozott.

Veszprém 1944-ben a környék zsidó családjainak gyűjtőhelye lett, a két gettóból összesen ezerkétszázötven embert deportáltak, – az akkori mérgezett közhangulatot jól példázza, hogy a deportálások után a helyi ferences templomban hálaadó misét celebráltak… A kevés túlélő újjászervezte a hitéletet, melyet bizonyos formában még ma is fenntartanak. A szép zsinagógának azonban ma már csak a váza áll. Az 1944-ben a gettóban olyan nagy volt a zsúfoltság, hogy az emberek egy része a bútorokkal teli zsinagógában lelt fedelet. A világháború végén bombatalálatot szenvedett, a pusztuló épületet ezután pedig terményraktárnak használták, majd egy ideig buszpályaudvari váró lett. Díszeitől évről-évre fosztották meg, míg végül 1982-ban a bányakapitányság jellegtelen irodaházává alakították.

A 18. század közepén egyre több zsidó költözött a Balaton északi partjára. A legtöbb faluban megtelepedett néhány család, így több helyen is találhatunk néhány héberbetűs sírkövet, de jelentősebb közösségek csak Balatonfüreden, Kővágóörsön és Nagyvázsonyban születtek, melyek sajnos az 1900-as évektől kezdtek elnéptelenedni. A kővágóörsi hitközség 1778-ban, a balatonfüredi 1784-ben, a nagyvázsonyi pedig valamikor a kettő között alakult meg. Mindhárom helyen volt zsinagóga, mikve, egy ideig iskola is, a hitéletet pedig nagytudású rabbik fogták össze. Az imaházak közül a füredi épülete egyedi abból a szempontból, hogy az eredetileg a református közösség ótemploma volt, melyet 1855-ben alakítottak át zsinagógává, miután a helyiek az ország legnagyobb tekintélyű döntéshozójától, a pozsonyi Ktáv Szófertől megkérdezték, hogy kóser-e templomot venni zsinagógának. Balatonfüreden volt a part egyetlen orthodox hitközsége, ahol még egy kisebb jesiva is működött Goldstein Ezra Menáhem (1886-1942) rabbi vezetésével.

A Holokauszt után Füred egyik legöregebb épületét, a hajdani zsinagógát hajógyári garázzsá, majd étteremmé alakították, aztán sok évnyi parlagon állás után dr. Olti Ferenc lokálpatriota, a füredi hitközség utolsó elnökének, Oblatt Sándor (1898-1984) fia az önkormányzattal karöltve felújították az épületet, létrehozva a Zsidó Kiválóságok Házát, kialakítva ezzel a környék zsidó oktatási központját. Az elmúlt időszak egy másik örvendetes híre, hogy felúíjítás céljából magánszemélyek vásárolták meg az évtizedekig pusztulni hagyott, kétszáz éves kővágóörsi zsinagógát, mely egyedülálló a típusát tekintve.

A 19. század végétől a környék zsidó centruma Tapolcára tevődött át. Miután a várost bekapcsolták a vasúti közlekedésbe, a térség egyik kereskedelmi és ipari csomópontja lett, mely így sokkal több lehetőséggel kecsegtetett, mint a környező települések összeségében. A tapolcai hitközség ugyan már 1813-ban megalakult, de eleinte az itt élők Kővágóörsre vagy Keszthelyre jártak át a nagyobb ünnepekre, hiszen a ma is álló zsinagógát csak 1863-ban nyitották meg.

Az 1902-ben felfedezett tapolcai tavasbarlang turisztikai kiépítését Keszler Aladár építőmester készítette el, az érdeklődőket pedig Berger Károly kalauzolta, akit 1944-ben a város zsidó lakosságának nagyrészével egyetemben pusztítottak el. A Holokauszt után a neológ hitközség árnyéka a hatvanas évekig működött. Az egykori zsinagógát művelődési központtá alakították, de a homlokzat egy része az eredeti. A gondozott temető a város határában terül el.

Az északi parthoz képest valamelyest később alakultak ki a déli part hitközségei. Azok gyökere Balatonfőkajár volt, ahol a hagyomány szerint már 1800-ban létrejött a hitközség és ugyanakkor felépítettek egy zsinagógát is. Ahogy a régi hitközségeknél tapasztalható, az 1840-es szabad költözést megengedő törvény után szinte teljesen elnéptelendetett a kajári is, helyette két újabb alakult, Balatonbogláron 1851-ben és Siófokon 1862-ben. A friss zsidó közösségek az első évtizedekben oly annyira növekedtek, hogy az 1880-as években gyakorlatilag az összlakosság negyedét alkották. Azonban nem csak ezért kapta „Zsidófok” ragadványnevét Siófok, hanem, mert a nyaraló villák többségét fővárosi izraelita családok építtették, és a szállodavendégek között is ők domináltak. Mindezek ellenére a 20. század elejére meglehetősen lecsökkent a hitéleti aktivitás, például Siófok utolsó rabbija, dr. Fábián Tibor (1905-1981) gyakorta panaszkodott arról, hogy csak alig-alig jön össze az imádkozáshoz szükséges tíz felnőtt férfi, igaz a harmincas évek második felétől ebben már a munkaszolgálat is közrejátszott. A Holokauszt után a boglári zsinagógát munkaügyi központtá alakították, a siófoki pedig az 1985-ös földrengésben összeomlott. Sokak meglepetésére, 1986-ban a kétes zsinagógaeladási ügyeiről is hírhedt Magyar Izraeliták Országos Képviselete (MIOK) szocreál stílusú zsinagógát emelt Siófokon, mely az első önálló zsidó imaház volt a Holokauszt óta. Siófokon a nyári időszakban máig tartanak szombati Isten-tiszteleteket; az üdülőzsinagóga ikonikus rabbija dr. Domán István (1922-2015), a budapesti Hunyadi tér vallási vezetője volt.

Település

Zsidó lakosság létszáma évenként
(zárójelben az aktuális összlakossághoz viszonyított arányával)

1840

1880

1910

1941

Balatonboglár

-

213 (27,8%)

234 (15,4%)

170 (5,7%)

Balatonfőkajár

114 (6,5%)

133 (6,9%)

63 (3,2%)

26 (1,2%)

Balatonfüred

18 (1,6%)

117 (6,5%)

168 (7,4%)

137 (3,6%)

Keszthely

319 (4,1%)

893 (14,8%)

1077 (11,5%)

755 (6,3%)

Kővágóörs

134 (7,2%)

238 (12,9%)

145 (6,8%)

51 (3%)

Nagyvázsony

182 (7,4%)

118 (5%)

78 (3,5%)

42 (2,2%)

Veszprém

754 (7%)

1685 (13,4%)

1275 (8,6%)

887 (4,1%)

Siófok

8 (0,7%)

531 (23,2%)

318 (11,5%)

276 (6,1%)

Tapolca

37 (1,2%)

582 (11,8%)

923 (13,8%)

508 (6,7%)

Források, további olvasmányok a témában:

Braham, Randolph L. főszerk., A magyarországi holokauszt földrajzi enciklopédiája, vols. I–II. Budapest: Park Könyvkiadó, 2010.

Cseh Viktor, Mózes Krisztián, Balaton környéki zsidó emlékek nyomában – két keréken. Budapest: Magyar Zsidó Kulturális Egyesület, 2020.

Gazda Anikó, Zsinagógák és zsidó közösségek Magyarországon – Térképek, rajzok, adatok. Budapest: MTA Judaisztikai Kutatócsoport, 1991.

Goldschmied István, Szarka Lajos, A keszthelyi zsidóság története 1699-2005. Keszthely: Keszthelyi Izraelita Hitközség, 2005.

Kepecs József dr. szerk., A zsidó népesség száma településenként 1840-1941. Budapest: Központi Statisztikai Hivatal, 1993.

Máthé Éva szerk., Mesélő házak, mesélő emberek – Fejezetek a veszprémi zsidó közösség történetéből. Veszprém: Veszprémi Zsidó Hitközség és a Veszprémi Zsidó Örökségi Alapítvány, 2005.

Matyikó Sebestyén József, Haraszti László, A siófoki zsidó temető – Der Jüdische Friedhof von Siófok – The Jewish cemetery of Siófok. Siófok: Kálmán Imre Kulturális Központ, 2008.

Szarka Lajos, Páratlan testvérpár – A Schulhof testvérek szerepe Hévíz „világfürdővé válásában”. Hévíz: Hévíz Város Önkormányzata, Szent András Állami Reumatológiai és Rehabilitációs Kórház, 1999.

Ujvári Péter szerk., Magyar Zsidó Lexikon. Budapest: Zsidó Lexikon, 1929.

Varga Lászlóné, A balatonfüredi zsidó temető Balatonfüred: Balatonfüredi Önkormányzat, 2004.

A cikk első megjelenése: Cseh Viktor, „A Balaton és a zsidók”, Bennem élő eredet. Internetcím: https://bennemeloeredet.hu/2021/01/10/a-balaton-es-a-zsidok/ [megj.: 2021.01.10.]

Szemelvények a balatonfüredi zsidó közösség történetéből

Dr. Olti Ferenc előadása

Egy családi történet. Az egyik korai ősöm földbérleti szerződését öcsém Olti István, becenevén Csiszta, kutatta ki a Tihanyi apátság levéltárában. Ő később Avi Olti lett Izraelben. A bérleti szerződés egy a Bencés Apátság tulajdonában lévő Balatonfüred térségében fekvő területekre vonatkozott. A levéltár azóta Pannonhalmára költözött, az ominózus szerződés ott fellelhető. Ez az irat az 1782-es évből származik, tehát elmondhatom, hogy sok generációs balatonfürediként állok itt most, családom azóta folyamatosan füredi lakos.

Balatonfüreden a zsidóság az 1700-as évek végétől már honos közösség. 1812-ből van az első sír, a gyönyörű zsidó temetőben, ami fenn van a Papsokán. Ott található három régi temető, előszőr a katolikus, majd a református és harmadikként a zsidó temető került kialakításra. Innen van a legszebb kilátás a csodálatos Balatonra. Mindhárom temető szépen rendbehozásra került az Önkormányzat és a zsidó temető a MAZSÖK támogatásával.

A zsidó temető látogatható, be van kerítve és zárva, de a kulcsot a Zsidó Kiválóságok Házában el lehet kérni. A kulcs egy kis kód zárás dobozkában a helyszínen is megtalálható, a bejárati kapura kiírt telefonszámon a kód lekérhető és a temetőt így is meg lehet tekinteni.

Heller Ágnes, a nemzetközi hírű kiváló filozófus sok szálon kötődött Balatonfüredhez. Gyerekkorában minden nyarat apám első házasságából származó barátnőjével, Oblatt Juditkával töltötte, akit 1944. május 16-án a többi százötvenhárom füredi zsidóval együtt Auschwitzba deportáltak és ott is gyilkolták meg. Judit és édesanyja, Oblatt Sándorné emlékét a mai Dózsa György utcában lévő korábbi lakhelyük előtti járdában botlatókövek őrzik.

Heller Ágnes halálának első évfordulóján, 2020. július 19-én a temetőben lévő Holokauszt emlékfal mellett, melyen a mártírok között Juditka neve is szerepel, emlékkövet állítottunk és a temető ezen részét elneveztük Heller Ágnes emlékparknak. Heller Ágnes hívei gyakran látogatják a helyet és zsidó szokás szerint követ helyeznek el az emlékhelyre.

Oblatt Judit a deportálás előtt pár héttel (Judit korábbi iskolai osztálytársától)

Groszmann Jolán (Oblatt Sándorné) és Oblatt Judit emlékére lehelyezett botlatókövek a mai Dózsa György utcában lévő volt lakóhelyük előtti járdában

A balatonfüredi Holokauszt áldozatok neveit megörökítő emlékfal a zsidó temetőben

Heller Ágnes emlékköve a füredi zsidó temetőben a Holokauszt emlékfal tövében

A balatonfüredi zsidóság történetét Cseh Viktor és Zoltainé Karkovány Judit alaposan kikutatta és az ő munkáikból vettem az itt következő legtöbb információt.

Balatonfüred egy üdülőparadicsom. Az első füredi zsidót 1758-ban a vármegyei összeírás említi. Nevezetes szereplő Baradlay Jenő, szül.: Steiner Aurél, aki 1866 és 1936 között élt itt, ő volt az, aki a filoxéra vész után, a filoxéra tűrő ültetvényekhez a szőlővesszőket Kaliforniából és Franciaországból elhozta.

A 19. század végétől, zsidók üzemeltettek itt már ajándékboltot, női kozmetikai szalont, mozielőadások voltak hetente kétszer zsidó mozis segítségével. Természetesen szombaton zárva voltak, mert vallásos zsidó emberekként tartották a szombatot és ezért nem fogtak szombaton pénzt.

A fürdőváros atyja egy Öszterreicher Mannes József nevű, első füredi zsidó orvos volt, akinek a táblája a Füredi Szívkórház oldalán található.

Dr. Oesterreicher Mannes József emléktáblája a Balatonfüredi Állami Szívkórház bejáratánál

Szakmai munkásságával, német nyelvű publikációival ő alapította meg Balatonfürednek a fürdővárosi jellegét. Ez a tevékenység Karlsbad és hasonló fürdőhelyek mellé emelte Balatonfüredet. Abban az időben nem azért jöttek az emberek a Balatonhoz üdülni, nyaralni, hogy a Balatonban fürödjenek, mert az akkor nem volt divat, hanem a gyógyfürdő miatt. A fürdő egy picit kiemelte Balatonfüredet a környező paraszti települések sorából, mert akkor ezek a települések Füredhez hasonlóan föld- és szőlőműveléssel foglalkozó falvak voltak. A fürdő elindította Füredet egy fejlődési úton, melynek eredményeként ma Balatonfüred egy virágzó, kiemelkedő színvonalú üdülővárossá fejlődött.

Kóser Balaton. A polgárság, főleg a budapesti polgárság, megengedhette magának, hogy nyaralni járjon, ebből következően, itt Balatonfüreden 1836-ban megnyílt egy kóser étterem. Ez 1878-ban új helyre költözött és a bérlője neve alapján Löbl-féle étteremként emlegették.

1925. májusában nyílt meg Ajtósi Emil Imre alezredes főorvos villájában egy szintén korabeli kóser étterem. Ez ma a Honvéd utca 5. számú ház. Ezeket a kóser éttermeket egyébként Balaton étteremként emlegették, de semmi köze nincs a tulajdonosi és semmi más tekintetben a mai Balaton étteremhez. Szoktam mondogatni a Balaton étterem tulajdonosának, hogy szellemi őse egy kóser étterem, úgyhogy óvakodjon sertéshús felszolgálásától, de ettől ő nem lett boldog.

1935-ben nyílt meg a zsidó tanítók üdülője a Liszt Ferenc utcában. Ma Mazsihisz üdülő. Hosszú időn keresztül édesapám volt a gondnoka.

Más helyekkel ellentétben Balatonfüreden nem a zsinagógából lett valami más rendeltetésű épület, vagy más vallás imahelye, hanem éppen fordítva. 1852-ben a közösség megvásárolta a reformátusoktól az akkor már általuk nem használt templomukat. Ebből lett a pozsonyi rabbi engedélyét előbb kikérve zsinagóga. Az épület korábban, a 13. században Szent Margit kápolna volt, majd a török idők után református templom. Miután 1832-ben felépült a Fehér templom, 1855-ben a vásárlás és átalakítás után lett belőle zsinagóga. Zsinagógaként működött egészen 1944. május 16-ig, amikor elhurcolták a zsidóságot Balatonfüredről.

1920-ban Balatonfüreden a lakosság 7,2 százaléka volt zsidó, ma összesen én vagyok egyedül itt élő a régi családok leszármazottjai közül. 1943-ig a zsidó lakosság egy részét, köztük az én apámat is munkaszolgálatra vitték, majd koncentrációs táborba hurcolták őket. Az itthon maradottakat 1944. május 16-án deportálták, először Tapolcára a gettóba, majd Zalaegerszegre és onnan Auschwitzba. Összesen a munkaszolgálatosokkal együtt 180 személyt. Mindössze 15-en élték túl, köztük az én szüleim, ennek köszönhető, hogy most itt állok Önök előtt.

A háború után az apám és Pollák Izidor alkotta az úgynevezett szórvány zsidóságot, Talán vannak itt, akik emlékeznek Pollák Izidorra, használt ruha üzlete volt a Kossuth utcában, nála lehetett farmert is kapni, a márkásakat pult alatt.

Polgármester úrnak volt olyan elképzelése, hogy a város kicsisége ellenére legyen itt felsőoktatási intézmény. Ez most már megvalósult mert a Budapesti Műszaki Egyetemnek működik itt egy Tudásközpontja a Fürdő utcában. De ebben a városban az oktatásnak komoly hagyománya van. 1913-ban az akkori rabbi jesivát is alapított, ami a háromlépcsős hagyományos zsidó oktatási rendszernek a felsőoktatási része volt. Mondogattam polgármesterünknek, hogy tehát Balatonfürednek 1913-ra visszamenőleg van felsőoktatási története.

A rabbi szolgálati lakása a mai Dózsa György utcában

Amikor a város megvásárolta a zsinagóga épületét, polgármester úr megkért, hogy alakítsak ki egy koncepciót arra, hogy mit lehetne csinálni ebből az épületből. Így jött létre a Zsidó Kiválóságok Háza, amely egy két részből álló intézmény, részben bemutatja a zsinagóga felújított épületét, ahol a helyi lakosságnak szóló magas színvonalú kulturális rendezvényeket tartunk. A zsinagógához illeszkedő modern, Icomos-díjas épületben kapnak helyet a digitális kiállításaink.