Esterházy Péter

Minden művészet

Válogatott beszélgetések
– szemelvények –

Válogatta
Pál Sándor Attila

A kiadó köszönettel tartozik az interjúk készítőinek, hogy hozzájárultak a szövegek kötetbeli megjelenéséhez.

© Esterházy Péter örököse és az interjúkészítők, 2026

Pál Sándor Attila
A honpolgár, a futballista és a haspók

Esterházy Péter válogatott beszélgetéseinek immár második kötetét adjuk az olvasó kezébe.

Nemcsak az előző, Vanni van című gyűjtemény sikere indokolja ezt, hanem az Esterházy által pályája során adott interjúk csaknem kimeríthetetlenül gazdag anyaga is. Minél többet szeretnénk ebből megmutatni a nagyközönségnek. Jelen kötetünk húsz beszélgetést tartalmaz.

Érdemes eltűnődni azon, mi lehetett a Vanni van sikerének titka. Pontos válaszom persze nincsen, s rögtön korrigálnom is kell, hiszen aligha van benne bármi titokzatos. A legfontosabb indok: a hiány. Annak a kötetnek Esterházy hetvenötödik születésnapjára való megjelenésével azt az illúziót kaptuk, hogy EP új könyvvel jelentkezett, mégpedig oly módon, mintha még köztünk volna, vagy újra köztünk volna. S ez valamelyest igaz is volt, hiszen ő beszélt a lapokon, közvetlenül, bravúrosan, okosan ironizálva és önironizálva, olyanokat is kicsit közelebb hozva vagy újonnan bevonva az EP-jelenség körébe, akik hajdan szerették, vagy csak most ismerkedtek meg vele, s megszerették. S ez világított rá kegyetlenül éles fénnyel arra, hogy mennyire hiányzik, nemcsak a figura, akit formázott, vagy aki a közös terünkben mozgott, vagy tudható volt, hogy egyszerűen van, hanem az is, aki időnként, hol gyakrabban, hol igen ritkán, de rákérdezett arra, hogy hogyan beszélünk. Hogyan s mire használjuk a nyelvet? (Lásd az előző kötetben Keresztury Tibor beszélgetését: „Óvakodj azoktól, akik használják a nyelvet.”) Mit mondunk? Tudjuk, hogy mit mondunk? Többnyire nem. De ha igen, és úgy is, az talán még nagyobb baj.

E kötetben nem annyira az átfogó, az életműre koncentráló vagy egy-egy könyvet, irodalmi problémát alaposan körbejáró beszélgetésekre fókuszáltunk, sokkal inkább mindarra, ami Esterházyt az irodalom mellett foglalkoztatta – tudván tudva azt, hogy az életműben, s alighanem az életben, EP életében sem tehetők ki élesen elválasztó határvonalak. Ez indokolja frivol, vagy megkockáztatom: profán címválasztásunkat is.

Fontos megemlítenem, hogy időközben a bibliográfia is korrekcióra, nevezetesen bővítésre szorult. A lezárhatatlan munkák természete ez. A Vanni van függelékeként 154 tételt közöltünk, ez most kereken 200-ra bővült. Az újonnan előkerült beszélgetésekből is többet közlünk e kötetben. Immár ez a teljes bibliográfiai jegyzék Esterházy Péter magyar nyelven megjelent interjúiból. Egypár hónapig bizonyosan.

Három főbb tematika körül forognak a kötet lapjain olvasható interjúk, azaz három EP kerülhet kissé közelebb hozzánk: a honpolgár, a futballista és a haspók. (E három fogalom közül legalább kettő mögé persze odakívánkozott volna zárójelben, hogy: irónia.) Azaz a beszélgetések az irodalom mellett főleg a közélet, a futball és a gasztronómia vidékeiről szólnak. Persze ez is tovább bontható, s például olyan kincsek bányászhatók elő könyvünkből, mint egy fogadásból történt egri dekázás kiskamaszokkal, egy Budapest-vallomás, pár őszinte szó a körömrágásról, rövid értekezés a helyes nyaralásról, a meséről, arról, hogy egy alternatív univerzumban, tehát a miénkben mi nyertük az 1954-es berni világbajnoki döntőt, Janis Joplinról és a bécsi klasszikusokról, hogy hogyan lesz valaki sörösből boros, s hogy e borozás hogyan vezet ahhoz, hogy Párizsban, egy elegáns szállodában kiváló bordeaux-ik után egy részeg magyar író egy részeg cseh írót belök a hotelszobájába azzal, hogy menjél, aludjál.

De hát mindezek mellett vagy mindezekkel szinkronban mindig arról is szó van, hogy e rengeteg mindenről hogyan tud szó lenni. Tehát a nyelvről.

Miközben ezt a kötetet és az előzőt is válogattam, s elolvastam rengeteg fellelhető beszélgetést Esterházy Péterrel, sokat gondoltam arra (főleg a szentendrei HÉV-en zötykölődve), hogy a jelenléte pótolhatatlan, de talán a hiánya enyhíthető. Viszont be kellett látnom, hogy félő, e gyűjteményt s az előzőt is olvasva csak erősödhet bennünk ez a hiány. Annak érzete, hogy milyen jó lenne, ha EP itt lenne, miről mit mondana, és így tovább. Látjuk, hová jutottunk. Írnám, hogy kicsit árvák vagyunk, de ilyen nincs, vagy árva valaki, vagy nem. És ne apafigurázzunk. Meg hogy hol van, meg hol nincs.

Mert hisz itt van. Halljunk szót. Olvassuk.

Szentendre, 2025. december 27.

A Magyar Hírlap közéleti tizenegye

Esterházy Péter – Termelési-regény (kisssregény) című művében egyszerűen a mester – 1950-ben született a híres arisztokrata család grófi ágából. Életének legfontosabb éve mintha attól függne, hogy éppen mit ír, milyen (melyik) regényt. 1974-ben az Eötvös Loránd Tudományegyetemen matematika szakon szerzett diplomát. Első kötete, a Fancsikó és Pinta 1976-ban jelent meg, a legújabb, a Hahn-Hahn grófnő pillantása az idén. József Attila-díjjal 1986-ban tüntették ki. Azt írja, manapság sokféle régi, elfeledett beszédmód került elő, jobban érti Adyt, mint öt évvel ezelőtt.

Melyik év volt a legjelentősebb életében?

Nem tudom. Hol ez az év, hol amaz. Mintha attól függne, hogy éppen mit írok, milyen (melyik) regényt. Csak nagyon is személyes dátumokra tudok gondolni, születésekre, megismerkedésekre, halálokra. Nyilván lehetne történelmi évszámokat is említeni, eltűnődve, mi lehetett fontosabb, egy nő, Mása, vagy egy távozó Grisa.

A szerkesztőség többsége úgy vélte, ön integráló szerepet játszik, nem kötelezte el magát végletesen egyik politikai táborhoz sem. Törekszik‑e erre a magatartásra?

Integráló szerepre, félő, akkor van szükség, amikor az lehetetlen. Amikor lehetséges, akkor úgyis egyben van az, aminek egyben kell lennie. (Gyakorlatiasan: nem hiszem, hogy sok közös pont lenne a szerkesztőségek listáin. Én listám, te listád.)

Azzal hízelgek magamnak, hogy semmilyen szerepre nem törekszem, a szerepnélküliségre sem. Törekvéseim nem erkölcsiek, nem politikaiak, hanem ízlésbeliek. Halkan, érthetően beszélni. De nyilván azért is mondom ezt, mert éppenséggel gyanakodva szoktam nézegetni az úgynevezett „integráló személyiségeket”.

Manapság boldog s boldogtalan (más nincs) hangsúlyozza a függetlenségét. Én meg hirtelen nem is tudnék megnevezni valamit, amitől független volnék. Sőt az a kellemetlen, feszélyező érzésem van, mintha mindegyik pártnak a tagja volnék. Aztán tessék, mégis milyenek…

Mondják, benne kell lenni a dolgokban, nem kívülről megjegyzéseket tenni. És hogy „mi” lévén a hatalmon, kérdésessé vált a szkepszis, az irónia pozíciója, létjoga. Ugyan, ugyan. (Ha, akkor a legkevésbé sem ezért.) Az író feladatvállalása a feladatlátás. Nézni: ez a munkája. Nézni, ha látni is akarunk, csak „kívülről” lehet, dolgozni pedig csak „benne” lehet. Ez a kettősség feloldhatatlan. Sőt a feloldás árulás. Egyszerű ez: értelmiségihez méltatlan dolog propagandistának lenni, jó és derék ügy propagandistájának lenni is méltatlan. Most többen is ezt a méltatlanságot választották. Ezer és egy okuk lehet, személyesek, történelmiek (fényes szellők, kicsiben), érthetők és szánalmasak, de akkor is elárulták a hivatásukat. Vagy föladták, és már más a hivatásuk.

Szájat jártatni, szeszélyezőnek lenni, kellemetlennek, de nem kárörvendőnek, kétkedőnek, de nem cinikusnak, kérdezőnek lenni, nem válaszolónak, elismerve a válaszok szükségességét, keresőnek lenni és nem birtoklónak lenni, se lenyelni, se kiköpninek lenni, egyedül lenni – ilyesmi az író. Nem élő lelkiismeret és világítótorony, de inkább ezerszer az, mint fizetett vagy nem fizetett alkalmazott.

Az íróféle, ha nem két szék közt van a pad alatt, fogjon gyanút. De legalábbis nézzen tükörbe, hogy megjegyezhesse az új arcát.

Mennyire érzi a mai rendszert gerontofilnak?

Az öregség, mint tudjuk, nem kor kérdése. Itt most sokféle régi, elfeledett beszédmód került elő. Hajlamos az ember ezeket reflexszerűen elutasítani, a legtöbbjét okkal. De esetleg alkalom volna ez arra is, hogy a kialakult, létező, birtokolt beszédmódjaink esetleges korlátairól, féloldalasságairól tűnődjünk.

Ami számomra egészen hihetetlen, hogy szinte szó szerint ismétlődhetnek mondatok („komcsimondatok”), ezerszer kompromittálódott, kilométerekről bűzlő mondatok, ellenségről, árulókról, ellenforradalomról, kozmopolitizmusról, népről, családról, anyaságról, fősodorról, realizmusról, hagyományról, közérthetőségtől, a történetről, Móricz Zsigmondról. Úgy foglalnám össze: jobban értem Adyt, mint, mondjuk, öt évvel ezelőtt.

(Magyar Hírlap, 1992)

Így hallgattok ti – Magyar írók a zenéről: Esterházy Péter
Dömötör Endre beszélgetése

A 22. Budapesti Nemzetközi Könyvfesztivál után, az 5. Margó Irodalmi Fesztivál és a 86. Ünnepi Könyvhét előtt vagyunk, a legjobb alkalom, hogy megkérdezzünk közel harmincat kedvenc íróink, költőink közül életük meghatározó zenei élményéről és arról, hogy tudnak‑e írás közben zenét hallgatni. A 32. Recorder magazin monumentális összeállításából elsőként Esterházy Péter válasza olvasható.

Mi a meghatározó vagy kedvenc popzenei lemeze, zenei élménye, jelentős, netán sorsfordító koncertélménye?

Sorsfordítónak nem nevezném, de megdöbbentőnek: az első Beatles-lemezt, amelyet életemben hallottam. 62-ben, 63-ban lehetett, és a kis Huszár szerezte valahonnét. Nem is rendes lemez volt, meg lehetett hajlítani, és a Twist and Shout volt rajta, Lennonnal. Hangos volt, de én a hang erejére gondoltam, nem tudtam addig, hogy ez ekkora erő. Kicsit fontoskodva még azt mondanám, hogy például az Illés és főként Szörényi Levente kulturális jelentősége is ebben mérhető: megmutatták, megmutatta ezt a nagy erőt. Akkor ennek közvetlen köze volt a szabadsághoz.

Szokott‑e írás közben zenét hallgatni, segíti‑e a zene az írásra való koncentrálást, és ha igen, milyen zene?

Hallgatok zenét, és ez segít a koncentrálásban, de csak triviális módon: mint hangfüggöny. Hogy ne halljam a házban az élet jeleit. S főleg azt ne, ha szükség volna rám. A munkához olyan zene jó, amelyre nem kell nagyon figyelnem, ezért többnyire a bécsi klasszikusoknál kötök ki. Vagy az ifjúságom zenéjénél, a hatvanas éveknél, Beatles-túlsúllyal. Mostanság rászoktam Jerry Lee Lewisra, a lehető legnagyobb hangerővel. Jó kedvem lesz tőle, s ettől azt hiszem, jól is fogok dolgozni (de sajna ez nem így függ össze). Most írtam egy darabot Mercedes Benz címmel. Ezt a számot [a Mercedes Benzt] különösen szeretem hallgatni Janis Joplintól, főleg a nevetést a végén, amely rémületével, elkeseredett, de valódi vidámságával olyan, mintha az ars poeticám volna. Kis túlzással.

(Recorder, 2015)

7 kérdés
Urfi Péter beszélgetése

„Úrnő vagyok, életem főszereplője, így döntöttem” – írta a legnemesibb magyar író a Kis magyar pornográfiában. Erről az úrnőről, tehát magáról, egykori orrpszichózisáról, a pasizás elképzelt maceráiról és Janis Joplin nevetéséről mesélt, amikor válaszolt szokásos kérdéseinkre.

Kitől kérnél autogramot?

Autogramkérés-szenvedélyemet jól uralom. Tizenkilenc évesen egyszer kértem gőgösen Kósa Feritől autogramot, vendégségben voltak nálunk. De átlátott rajtam, mondván, csak miután én neki, ad ő nekem. Szégyenkező pofával véstem egy papírra a nevem.

Mi a luxuskiadásod?

Minden. Leszámítva a villamosjegyeket. Én lényegében nem vásárolok, csak könyveket, vagy hát ilyen kulturális izéket. Bár a 20 eurós velencei biennálejegyet a kisstílűségem már hajlamos volna luxusnak mondani. Szóval, hogy előjöjjek a farbával: étterem, borok. Tulajdonképpen amit megengedhetek magamnak, azt nem is tekintem luxuskiadásnak, vagyis nincsenek luxuskiadásaim. (Amiből az következik, hogy amit nem engedhetek meg magamnak, azt nem engedem meg magamnak. De unalmas.)

Harry Potter vagy Háború és béke?

Előreküldtem csapataimat leányom alakjában, hogy vizsgálja meg a Harry Pottert, nem is mondott rosszakat, de nem eleget, marad Lev Nyikolajevics.

Melyik kitalált figuránál érezted leginkább, hogy mintha rólad mintázták volna?

Tizenéves koromban volt egy nem túl hosszú orrpszichózisos korszakom, s akkor, értelemszerűen: Cyrano de Bergerac. Mindenkit lekardoztam, és közben jókat mondtam, ahogy a klasszikus színházi utasítás előírja.

Mit tennél, ha nő lehetnél egy napra?

Bepasiznék. Bár ebben a korban lehet, hogy macerás lenne. Lassú, nem biztos, hogy a nap végére célba érnék. Tulajdonképpen kéne egy jó nagyot – szerelem, szerelem, szerelem, de lehet, hogy inkább olvasgatnék. Illetve marhaság, visszavonok mindent: tenném, amit tennék így is, legföljebb a rúzsozásomra ügyelnék nagyobb gonddal.

Mit töltöttél le utoljára?

Egy villámcsapás: lehet, hogy én még nem töltöttem le semmit soha életemben? Megkérdem a gyerekeimet. Ez hangfekvésben hasonló a hajdani Mándy-interjúhoz, amikor a kérdező megjegyezte, Iván, hallom, van egy Renault-tok, egy R4-es. Mire Mándy: Hogy R lenne? Ez sokáig az íróasztalom fölött volt, hogy R lenne. Nem kell mindent tudni. (Nem mondom meg, mit válaszoltak a gyerekek, de szerintem így nem lehet beszélni egy apával.)

Kultúrafogyasztóként miről gondoltad legutóbb, hogy ez a legjobb dolog a világon?

Megint egyszer hallottam Janis Joplin nevetését a Mercedes Benz végéről. Ezt volna jó elérni, a rémületnek és az örömnek ezt az együttállását, a szabadságét és reménytelenségét, komolyságot és komolytalanságot egyszerre.

(Magyar Narancs, 2015)

Bibliográfia
Esterházy Péter interjúi

1982

Kontra Ferenc: A próza iszkolásai. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Magyar Szó, 39. évf. 172. sz. (1982. június 25.), 14.

1987

Virág F. Éva – Szigeti Tamás: Szilveszteri add tovább (válasz Szikora János kérdésére). Magyar Hírlap, 20. évf. 308. sz. (1987. december 31.), 4.

1988

Szúnyogh S.: Közép-Európa mint seb. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Népújság (Lendva), 32. évf. 36. sz. (1988. szeptember 16.), 7.

Turi Tibor: Szeretem az ilyenfajta színházat. Beszélgetés Esterházy Péterrel, Kis Magyar Pornográfia című regényének tegnap megtartott szabadkai színházi bemutatója alkalmával. Magyar Szó, 45. évf. 360. sz. (1988. december 31.), 18.

1989

„Azt csinálom, amit eddig, nézdegélek” – Keresztury Tibor beszélgetése Esterházy Péterrel. Alföld, 1989/1. 27–38. Kötetben: Keresztury Tibor: Félterpeszben, JAK-füzetek, Budapest, 1991. 7–24.

Bartuc Gabriella (lejegyz.): Az irodalom halálosan fontos, de jelentéktelen. Esterházy Pétert színházról, politikáról faggatták az újságírók darabja szabadkai bemutatója előtt. Magyar Szó, 46. évf. 1. sz. (1989. január 4.), 10.

Turi Tibor: Lehetek szocrealista, lehetek posztmodern. Interjú Esterházy Péterrel, a Kis Magyar Pornográfia szerzőjével. Magyar Szó, 46. évf. 5. sz. (1989. január 8.), 17.

Farkas Zoltán: Tízmillió színkuruc. Elhülyülésünk számottevő. 168 Óra, 1. évf. 5. sz. (1989. május 30.), 16–17.

Sz. T.: Birodalmak és irodalmak. Mi lesz, ha kitör a demokrácia? (Njabulo Ndebelével, Konrád Györggyel, Nádas Péterrel, Czesław Miłosszal, Mészöly Miklóssal, Danilo Kišsel, Paul-Erik Rummóval és Adam Michnikkel). Világ, 1. évf. 6. sz. (1989. június 29.), 40–41.

1990

Nagy Miklós Kund: Ahol nehéz. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Kelet-Nyugat, 1. évf. 23. sz. (1990. július 13.), 2.

1991

Esterházy-kalauz. Marianna D. Birnbaum beszélget Esterházy Péterrel. Magvető, Budapest, 1991. Bővített kiadás: Magvető, Budapest, 2017.

Váradi Júlia: Miért üvöltött Esterházy Péter? A felejtés országa. 168 Óra, 3. évf. 2. sz. (1991. január 15.), 22–23.

Farkas Zoltán: Megtagadott írói szerepek. Esterházy-esten Londonban. 168 Óra, 3. évf. 8. sz. (1991. február 26.), 22–23.

Váradi Júlia: Magyar Lettre Internationale. Vizionáltunk már eleget. (Beszélgetés Bacsó Bélával, Esterházy Péterrel, Fehér Ferenccel, Konrád Györggyel és Radnóti Sándorral) 168 Óra, 3. évf. 21. sz. (1991. május 28.), 24–25.

Váradi Júlia: Milyen országban fogunk lakni? Interjú Esterházy Péterrel. 168 Óra, 3. évf. 45. sz. (1991. november 12.), 12–13.

1992

(s. j.): Esterházy Esztergomban. Esztergom és Vidéke, 7. évf. 1. sz. (1992. január 15.), 5.

Gáspár Mihály: „A gépek közt az ember, aki más”. Esterházy Péterrel, az íróval a futballról, a játékról, vagyis – mindenről. Magyar Szó, 49. évf. 179. sz. (1992. július 2.), 15.

A Magyar Hírlap közéleti tizenegye. Körkérdés. Magyar Hírlap, 25. évf. 196. sz. (1992. augusztus 19.), 12.

1993

Monory M. András – Tillmann J. A.: Ezredvégi beszélgetés Esterházy Péter íróval. 2000, 1993/6. 3–7. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kékharisnya följegyzéseiből. Magvető, Budapest, 2009. 357–371.

Rangos Katalin: A konyha rendszerváltása. Történelmi képeskönyv 1988–1993. 168 Óra, 5. évf. 23. sz. (1993. június 8.), 14–15.

karizs: Könyvekkel, „öregesen”. Esterházy Péter a könyvekről, az írásbeliség jövőjéről. Mai Nap, 5. évf. 153. sz. (1993. június 8.), 11.

Javorniczky István: Mi van a tollunk hegyén, avagy a peches szerb és az igazi belga. Magyar Nemzet, 56. évf. 153. sz. (1993. július 3.), 17. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kékharisnya följegyzéseiből. Magvető, Budapest, 2009. 372–382.

Nádor Tamás: Tiszteletpéldány az olvasónak. Esterházy Péter. Könyvvilág, 1993/10. 5.

Váradi Júlia: A hülyeség gyönyörű példányai. „Nem szeretnék most nagyon komcsizni.” 168 Óra, 5. évf. 40. sz. (1993. október 5.), 4–5.

Harangozó Éva: Határtalanul a határokról Esterházy Péterrel. Napló (Szabadka), 4. évf. 185. sz. (1993. november 17.), 15.

A tinta színe. Esterházy Péterrel beszélget Csontos Erika. Magyar Napló, 1993/26. 21–28. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kékharisnya följegyzéseiből. Magvető, Budapest, 2009. 387–407.

Dóczi Erzsébet: Elefántcsonttorony és kékharisnya. Esterházy a rádióban nem, de kazettán hallható. Népszava, 121. évf. 294. sz. (1993. december 17.), 8.

1994

Varga Lajos Márton: Talán lehetne egészen másképp is. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Népszabadság, 52. évf. 8. sz. (1994. január 11.) Budapest melléklet VIII. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kékharisnya följegyzéseiből. Magvető, Budapest, 2009. 408–410.

Méhes Károly: Lassan kezdem érteni Ady dühét… Szótár-beszélgetés Esterházy Péterrel. Új Dunántúli Napló, 5. évf. 29. sz. (1994. január 30.), 4.

Az író portréja érettségi tétel korából: Morvay Péter beszélgetése. Prágai Tükör, 1994/1–2. 51–61.

(BEB): ’50-ben született. Kurír, 5. évf. 101. sz. (1994. április 14.), 14.

Nádori Péter: „Ez egy ilyen ország lesz”. Beszélgetés. Magyar Narancs, 1994/17. (1994. április 28.), 28–29.

Von Haus aus mélymagyar. Esterházy Péterrel beszélget Farkas Zoltán. 168 Óra, 6. évf. 18. sz. (1994. május 10.), 28–29.

A futballnak nálam mindig elsőbbsége volt. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Magyar Szó, 51. évf. 115. sz. (1994. június 11.), 11.

Kácsor Zsolt: Húsz év múlva kikérdezem! Esterházy Péter Egerben. A Nap (Heves Megyei Napilap), 1. évf. 74. sz. (1994. június 11.), 5.

Hell István: Esterházy Péter, a „kékharisnya”. Fejér Megyei Hírlap, 50. évf. 141. sz. (1994. június 18.), 9.

„Ha igaz a szöveg, igaz lesz a mondása is”. Kertész Imrével, Esterházy Péterrel, Parti Nagy Lajossal, Kornis Mihállyal, Szilágyi Ákossal és Mészöly Miklóssal beszélget Mihancsik Zsófia. Beszélő, 1994/21. 32–37.

Beke G. László: Az író örök, a táj mulandó. Pannon Napló, 1. évf. 11. sz. (1994. december 2.), 6.

1995

„Azt azért én soha nem állítottam, hogy én Esterházy Péter volnék”. Esterházy Péterrel és Morcsányi Gézával beszélget Martos Gábor, Soproni Könyvhét, 1995. VÁRhely, 1995/1. 89–95.

Bogácsi Erzsébet: Amikor nem történik már semmi. Esterházy Péter beszél színházról, színészetről és a drámaírásról. Népszabadság, 53. évf. 30. sz. (1995. február 4.), 11.

Tancsik Mária: Rühellé a prófétaságot. Írástudók felelőssége. (Interjú Balassa Péterrel, Páskándi Gézával, Szász Imrével és Esterházy Péterrel). Respublika, 2. évf. 10. sz. (1995. március 10.), 59–60.

Láng Zsuzsa: Kilencvenhét nők. 168 Óra, 7. évf. 22. sz. (1995. június 6.), 32.

Korom András: Az írók néha Segesvárra mentek… Beszélgetés Esterházy Péterrel. Csongrád Megyei Hírlap – Délvilág, 52. évf. 244. sz. (1995. október 17.), 5.

Péter Árpád: Az író a saját életét kockáztatja. A 7napról, 2. évf. 42. sz. (1995. október 19.), 3.

1996

Papp Sándor Zsigmond: A sorok közt nincs semmi. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Erdélyi Napló, 6. évf. 1. sz. (1996. január 3.), 13.

„Nem vagyok egy Berzsenyi”. Esterházy Péterrel beszélget Petri György. Beszélő, 1996/1. (3. folyam, 1. évf. 1. sz.), 96–102. p. Kötetben: Esterházy Péter: Egy kék haris. Magvető, Budapest, 1996. 159–171.

Székely Anna: Nincs lelkifurdalásunk, ez a civilizáció botránya. Beszélgetés Esterházy Péter Kossuth-díjas íróval nyakkendőről, virágzó marhaságról, meg a stílusról. Népszava, 124. évf. 64. sz. (1996. március 16.), 11.

Zsidai Péter: Esterházy és a húsvéti nyúl. Észak-Magyarország, 52. évf. 82. sz. (1996. április 6.), ÉM-hétvége V.

Nagy Miklós Kund: „Ugyan, kérem, ez csak irodalom!” Népújság (Marosvásárhely), 48. évf. 96. sz. (1996. május 17.), 2–3.

1998

Szabó G. László: A „kéjvágyó” és a kritikus. Vasárnap, 31. évf. 1. sz. (1998. január 7.), 12.

Bóka Róbert: A mondat helyiértéke. Szó-váltás Esterházy Péter íróval. Új Dunántúli Napló, 9. évf. 51. sz. (1998. február 21.), 10.

Dallos Zsuzsa: Esterházy Péter a kultúra átalakulásáról. Nem rosszabb szellemi helyzetünk. Novum, 1998/3. 20.

Cs. Liszka Györgyi: Nincs véleményem. Új Nő, 1998/4. 10–12. Kötetben: Cs. Liszka Györgyi: Ezüstszálon. Nap Kiadó, Dunaszerdahely, 2003. 105–125.

1999

Pozderka Judit: Édes öregem, tulajdonképpen reálista! Esterházy Péter hűvös viszonyairól, fontos olvasmányairól és az új trehányságról. Hajdú-bihari Napló, 56. évf. 129. sz. (1999. június 5.), 8.

Sándor Zsuzsanna: Az év embere. Esterházy Péter az erkölcsről és a visszabrummogásról. 168 Óra, 11. évf. 48. sz. (1999. december 2.), 33–34.

2000

Vanni van. Zilahy Péter beszélget Esterházy Péterrel a francia futballvébé és az ezredforduló között. Kalligram, 2000/4. 155–161.

Szabó G. László: A regényírás olyan, mint a bányászat. Új Szó, 53. évf. 88. sz. (2000. április 14.), 15.

Bori Erzsébet: Tárgyam a család (Esterházy Péter író). Magyar Narancs, 12. évf. 16. sz. (2000. április 20.)

Hodnik Ildikó Gy.: Esterházy Péterrel a mennyei harmóniákról. Új Dunántúli Napló, 11. évf. 111. sz. (2000. április 22.), 13.

Esterházy: a szó helyzetét mindig néznem kell. Index, 2000. június 8. »index.hu«

„Én egy kiegyensúlyozott magyar úr vagyok”. Esterházy Péterrel beszélget Vickó Árpád. Üzenet, 2000/7–9. (2000. július–szeptember) 143–155., valamint: A játékhoz szabadság kell. Montenegrói beszélgetés Esterházy Péterrel. Haemus, 2001/2. 24–37. Lásd még online »zetna.org« Kötetben: Vickó Árpád: Az illanékony műfaj. Forum, Újvidék, 2009. 75–89.

Esterházy Péter – Orsós László Jakab: Esterházy-vacsora. Papp Gábor Zsigmond filmjének szövegkönyvéből. Magyar Lettre Internationale, 37. sz. (2000. nyár), 1–5.

Zima Szabolcs: Mindig ezer nehézsége van a könyvírásnak. Esterházy Péter az életműve egyik csúcsaként emlegetett új regényéről. Hajdú-bihari Napló, 57. évf. 182. sz. (2000. augusztus 5.), 9.

Dobszay János: „Néhány flekken csak odamondogatni lehet”. Válaszol Esterházy Péter író. HVG, 2000/39. (2000. szeptember 30.), 49–50.

Dalos György – Eörsi István – Esterházy Péter – Zilahy Péter: Petri Györgyről. A beszélgetést Rab Irén rögzítette. Magyar Lettre Internationale, 38. sz. (2000. ősz), 70–71.

Merklin Tímea: Apám, a nagy humanista. Vas Népe, 45. évf. 242. sz. (2000. október 14.), 6.

Pozderka Judit: Nagyon akart ügyeink, szitokszavaink. Esterházy Péterrel – irodalomról ezúttal egyetlen szót sem. Hajdú-bihari Napló, 57. évf. 248. sz. (2000. október 21.), 6.

Kocsis Noémi: Minden könyv egy megkönnyebbülés. Interjú E. P.-vel, egy kiállításmegnyitó ürügyén. Fejér Megyei Hírlap, 45. évf. 253. sz. (2000. október 28.), 7.

Pál Melinda: A kelet-európai svájci. Népszava, 128. évf. 264. sz. (2000. november 11.), Szép Szó melléklet, 5.

Takáts József: „Hát mért oly fontos nekünk ez az ember?” Esterházy Péterrel beszélget Takáts József. Élet és Irodalom, 2000/46. (2000. november 17.), 5. Kötetben: Takáts József: Talált tárgy. Beszélgetések. Alexandra, Pécs, 2004. 107–113.

Bod Péter: Élet és irodalom egy Esterházy-vacsorán. Békés Megyei Nap, 7. évf. 300. sz. (2000. december 23.), 11.

Esterházy Péter – Eve-Maria Kallen: Nem akarok sokat, csak mindent. Magyar Lettre Internationale, 39. sz. (2000–2001. tél), 50–52.

Székely Anna – Szebeni András: Esterházy, a tiszteletlen. Premier, 2000. december, 12–15.

2001

Schäffer Erzsébet: Nőből férfit, férfiből elefántot. Nők Lapja, 2001/2. (2001. január 10.), 32–35.

Gréczy Zsolt: „Egy darab Magyarország van”. Négyszemközt Esterházy Péter íróval. Magyar Hírlap, 34. évf. 17. sz. (2001. január 20.), 6.

Varga Lajos Márton: Az összegzést nem lehet akarni, az lesz. Népszabadság, 59. évf. 19. sz. (2001. január 23.), 9.

Karácsony Ágnes: Olvasták már az Esterházyak? Esterházy Péter az irodalmi kísértésekről. 168 Óra, 13. évf. 4. sz. (2001. január 25.), 32–34.

Mátraházi Zsuzsa: A politika olyan, mint a társadalom. Találkozó Esterházy Péterrel. Könyvhét, V. évf. 4. sz. (2001. február 22.), 5.

Bognár Anikó: Beszélgetés Esterházy Péter íróval a Karinthy Frigyes Gimnáziumban. 2001. március. »karinthy.hu«

Ugyanazt írni egy életen keresztül. Esterházy Péter íróval Váradi Júlia beszélget. Új Könyvpiac, 2001/4. 13.

Bognár Anikó: Esterházy – Olvasni csak kényszer nélkül. Örkény – Mi újság Örkényen, 12. évf. 7. sz. (2001. július 1.), 15.

Ötven perc Esterházy Péterrel. 2000. január 20-án – Sava Babić beszélgetése. Jelenkor, 2001/7–8. 759–770.

Dallos Zsuzsa: Nem lehet elszaladni semmi elől. Beszélgetés Esterházy Péter Kossuth-díjas íróval a törekvésről és az ünneplésről. Napló (Veszprém), 57. évf. 255. sz. (2001. november 2.), 7.

2002

Freschi, Marino: Közép-Európa klímája. Római beszélgetés Esterházy Péterrel. Fordította Vaszócsik Crista. Európai Utas, 2002/1. 19–20.

Gombkötő Gábor: Nem kis gróf, hanem magyar. A nap beszélgetése: Esterházy Péter íróval. Komárom-Esztergom megyei 24 óra, 13. évf. 86. sz. (2002. április 15.), 5.

Írófaggató. Nádra Valéria megkérdezte Esterházy Pétert. Könyvhét, 6. évf. 19. sz. (2002. október 13.), 14. és 16.

Grossmann-Vendrey Zsuzsa: Esterházy Péter: Kertész életműve a 20. század egyik legmagasabb pontja. 168 Óra, 14. évf. 42. sz. (2002. október 17.), 30.

Keresztury Tibor – Székely Judit: „Attól féltem, hogy ezután majd komoly embernek kell lennem”. Látogatóban Esterházy Péternél. Litera, 2002. december 19. »litera.hu«

2003

Nagy Miklós Kund: Igazából otthon szeretek ülni a papír előtt. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Népújság (Marosvásárhely), 55. évf. 106. sz. (2003. május 10.), Múzsa melléklet, 2.

Dallos Zsuzsa: Nyári szabadság Esterházy-módra. Beszélgetés éttermekről, irodalomról. Beszélgetés a Kossut-díjas íróval éttermekről, munkáról, irodalomról. Napló, 49. évf. 202. sz. (2003. augusztus 30.), Hétvége melléklet, 7.

Esterházy Péter: Nem akarok (nem is tudok) úgy beszélni, ahogy az irodalom tanára beszélne. A Mindentudás Egyeteme őszi nyitóelőadása előtt Esterházy Péter válaszolt Gács Anna kérdéseire. Litera, 2003. szeptember 8. »litera.hu«

Merklin Tímea: Megnézni, mit engednek a szavak. Vas Népe, 48. évf. 278. sz. (2003. november 29.), 7.

Gruik Ibolya: Megteremtődik a nyugalom kicsi pillanata. Ünnepi beszélgetés Esterházy Péterrel. Magyar Szó, 60. évf. 305. sz. (2003. december 27.), 25.

2004

„A fordításnak egyetlenegy problémája van: és az maga a szöveg”. Esterházy Péterrel és Kari Keménnyel a kis nyelvek irodalmáról és a fordítás nehézségeiről Masát András beszélget. Szépirodalmi Figyelő, 2004/1. 134–139.

Cs. Liszka Györgyi: Esterházy Péterrel vacsoráltunk. Új Szó, 57. évf. 48. sz. (2004. február 27.), 16–17.

Elek Tibor: „Ha saját magunknak elmondjuk rendesen…” Beszélgetés Esterházy Péterrel. Bárka, 2004/3. 57–66.

Hogy ő honnét van. Ingo Schulze, Esterházy Péter, Nádori Lídia és Váradi Júlia beszélgetése. Élet és Irodalom, 2004/20. (2004. május 14.), 7–8.

Inotai Edit: A béke rémülete. Esterházy Péter néha kollégái segítségét is kéri. Népszabadság, 62. évf. 238. sz. (2004. október 11.), 12.

2005

Ihárosi Ibolya: A könyvek élni segítenek. Tolnai Népújság, 16. évf. 24. sz. (2005. január 29.), 7.

Váradi Júlia: A körtefa. Beszélgetés Nádas Péter és Esterházy Péter írókkal; Közép-európai ember az, aki nem érti saját magát – Beszélgetés a friss Pro Europa-díjas Esterházy Péterrel; Frankfurt, 2004. október 10. – Beszélgetés a Béke-díjas Esterházy Péterrel. Valamennyi in Váradi Júlia: A szabadság foka. 50 beszélgetés. Noran, Budapest, 2005.

Esterházy Péter – Jakimenko, Okszana: Kis magyar pornográfia oroszul. Magyar Lettre Internationale, 56. (2005. tavasz), 37–38.

Gréczy Zsolt: Olykor igent kell mondani, és nemet. Alexandra Könyvjelző, 2005. november.

2006

Nem eszköznek tekintem a nyelvet. (Részlet a Mladá Fronta Dnes 2005. október 29. számában megjelent beszélgetésből; Az interjú készítői: Marta Frišová-Šimečková és Andrea Puková. Forrás: OS, 2005/9–10., 49–55. Cs. G. [Csanda Gábor] ford.), Könyvjelző – Az Új Szó ingyenes melléklete, 5. évf. 2. sz. (2006. február 23.), 16.

Czinki Ferenc: Lábjegyzetelt élet és az elvesző történet. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Árgus, 2006/3. 32–34.

Martos Gábor: Ajándék Enquistnek (meg a hallgatónak). Népszava, 133. évf. 54. sz. (2006. március 4.), Szép Szó melléklet, 5.

Kiss Nikolett: Letörni a friss kenyér héját. Veszprémi Napló, 62. évf. 83. sz. (2006. április 8.), 13.

Mátraházi Zsuzsa: Előbb volt csatár, mint író. Focikönyvet írt Esterházy Péter. Könyvhét, X. évf. 11–12. sz. (2006. június), 228–229.

Kelen Károly: Megint világbajnokok leszünk! Esterházy Péter szerint Rooney egy Rilke a futballpályán. Népszabadság, 64. évf. 129. sz. (2006. június 3.), Hétvége melléklet, 2–3.

Hajdu Mariann: Akinek a futball maga a játék. Észak-Magyarország, 62. évf. 131. sz. (2006. június 7.), 5.

Sándor Zsuzsanna: Irodalmi gólok. 168 Óra, 18. évf. 23. sz. (2006. június 8.), 38–40.

Juhász Marianna: A foci világába kalauzol el az író. Vasárnapi Heves Megyei Hírlap, 9. évf. 25. sz. (2006. június 25.), 3.

Gréczy Zsolt: A politikai elit is mi vagyunk. Esterházy Péter szerint normálisnak lenni nehéz, és mintha nem volna elég erőnk hozzá. Népszabadság, 64. évf. 224. sz. (2006. szeptember 23.), 7.

Hegyi Erika: A díjhoz elég az öltöny… Észak-Magyarország, 62. évf. 294. sz. (2006. december 16.), 11.

2007

Váradi Júlia: A díjaknak örülök, egyéb konstruktív gondolataim nincsenek. Mozgó Világ, 2007/1. 63–65.

Mátraházi Zsuzsa: A végső megismerés lehetetlensége. Esterházy-művek színpadon. Könyvhét, XI. évf. 5–6. sz. (2007. március). 108–109.

szcs: Esterházy Péter: A regény mint olyan. Kárpátalja, 7. évf. 16. sz. (2007. április 20.), 4.

Michalovič, Peter: Rövid beszélgetés Esterházy Péterrel Hrabalról, a besúgásról és az emberi butaságról. Új Szó, 60. évf. 120. sz. (2007. május 26.), 13.

Both Abigél: „Az írói életművek összemérhetetlenek”. Esterházy Péter író szerint hol le tud ülni egymással a két tábor, hol nem. Új Magyar Szó, 3. évf. 124. sz. (2007. június 29.), Színkép melléklet, 1–2.

Szilágyi Aladár – Szűcs László: A végső maszk: a maszknélküliség. Erdélyi Riport, 6. évf. 26. sz. (2007. július 5.), 12–13.

Pap István: A magyar nyelv él és virul. Bihari Napló, 18. évf. 162. sz. (2007. július 14.), 4.

2008

Galambos Ádám: Asztali beszélgetések: Az identitás. Esterházy Péter, Fabiny Tamás. In Galambos Ádám (szerk.): Öt párbeszéd (Asztali beszélgetések 1.). Luther, Budapest, 2008. 13–46.

Mátraházi Zsuzsa: Mostan színes filctollakról álmodik. Régi civilbeszédről, új regényről és a társadalmunkról szól Esterházy Péter. Könyvhét, 12. évf. 3–4. sz. (2008. február). 70–72.

Mátraházi Zsuzsa: Követ lett Esterházy Péter. Premier, 2008. február–március, 45–46.

Radnóti Zsuzsa: Az első mondat megvolt: Rubens ist tot. Népszava, 135. évf. 63. sz. (2008. március 14.), Szép Szó melléklet, 4–5.

Bóta Gábor: „Én mindig csak kinézek a regényírásból”. Pesti Műsor, 63. évf. 12. sz. (2008. március 20.), 8–9.

Lambert Gábor: Nemeuklideszi út a tárgyhoz. Figyelő, 52. évf. 13. sz. (2008. március 27.), 28–31.

Máshol áll a kamera. Esterházy Péter íróval Bán Magda beszélget. Új Könyvpiac, 2008/4. 10–11.

Borzák Tibor: Dolgozni kell, nem dumálni! Szabad Föld, 64. évf. 15. sz. (2008. április 11.), 7.

Valuska László: Nem vagyok mutogatós író. Index, 2008. április 14. »index.hu«

D. Magyari Imre: „Irigyeljenek, hogy mindennap találkozhatom a mamámmal”. Pesti Műsor, 63. évf. 16. sz. (2008. április 17.), 32–33.

Szendrei Lőrinc: Barbárok és egy jó lábjegyzet. Népszava, 135. évf. 92. sz. (2008. április 19.), Szép Szó melléklet, 1.

Greff András: „Minél idegenebb területekre menni”. Esterházy Péter író. Magyar Narancs, 20. évf. 17. sz. (2008. április 24.)

Sándor Zsuzsanna: Harmadik út nincs. Esterházy Péter morálról és túlzásokról. 168 Óra, 20. évf. 17. sz. (2008. április 24.), 26–28.

Kácsor Zsolt: Nem egyszerű, nem történet, nem száz oldal. Beszélgetés Esterházy Péterrel új könyve kapcsán. Népszabadság, 66. évf. 98. sz. (2008. április 26.), Hétvége melléklet, 3.

Turi Tímea: Csak átjárás van. Szegedi Egyetem, 2008. május 9.

Dombai Tünde: Semmi művészet Esterházy Péterrel. Délmagyarország, 98. évf. 114. sz. (2008. május 17.), 8.

Dömötör Ági: Esterházy Péter: Körbe vagyunk véve szavakkal. Origo, 2008. május 21. »origo.hu«

Molnár Miriam: „Ha újra születnék, orosz író lennék”. New York-i beszélgetés Esterházy Péterrel. Amerikai Magyar Népszava Szabadság, 118. évf. 21. sz. (2008. május 23.), 4.

Seres Gerda: Az alkotáshoz derű kellene – beszélgetés Esterházy Péterrel. Infostart, 2008. június 8. »infostart.hu«

Horváth-Balogh Attila: Csak semmi művészet. Esterházy Péter a politikáról és a művészetről. Zalai Hírlap, 64. évf. 126. sz. (2008. május 31.), 1. és 13.

Kappanyos András: EP, JJ, ETC. neminterjú, szabadfogás. Kalligram, 2008/6. 4–14.

„Azt hiszem, inkább szó-író vagyok” (dán lettre-beszélgetés). Esterházy Péterrel Majse Aymo-Boot beszélget. Magyar Lettre Internationale, 70. (2008. ősz), 69–71.

2009

Borzák Tibor: Csak az írás érdekel! Interjú Esterházy Péterrel. Szabad Föld Kalendárium, 2009. Geomédia, Budapest, 2008. 72–74.

Mécs Anna: A sosemvolt matematikus. Esterházy Péter az intelligens nemtudásról. Szent István Egyetem, 2009/3. (2009. március 1.), 14–15.

Gosztonyi Miklós: Tehetségtelenül szaxofonozik az Isten. Délmagyarország, 99. évf. 248. sz. (2009. október 22.) 12.

Kis Tamás: Az irodalom elhanyagolható mértékben, vagyis radikálisan megváltoztatja a világot. Látó, 2009/11. 76–79.

Papp Sándor Zsigmond: „Nem vagyok jó nemzetócsárlásban” – mondja Esterházy Péter, akinek ma mutatják be Haydnról írt színdarabját. Népszabadság, 67. évf. 296. sz. (2009. december 18.), 8.

Jánossy Lajos: A lecsatolt karóra. Litera, 2009. december 20. »litera.hu«

2010

Birnbaum, Marianna D.: Esterházy, Konrád, Spiró Jeruzsálemben. Magvető, Budapest, 2010. 80–124.

Borzák Tibor: Esterházy Péter – Mászkálok a saját fejemben. In Borzák Tibor: Szembeszélő. BT-Press, Kecskemét, 2010. 7–17.

Vámos Miklós: …és ezt nevezzük boldogságnak. Esterházy Péter. In Vámos Miklós: Kedves kollégák 1. Európa, Budapest, 2010. 185–199.

Vámos Miklós: Milyen jó dolog írónak lenni. Esterházy Péter. In Vámos Miklós: Kedves kollégák 2. Európa, Budapest, 2010. 448–469.

Szabó Katalin: „A futball az egyetlen játék, amit én igazából ismerek”. Beszélgetés Esterházy Péter íróval. Megyeháza (Kovászna megye), 2. évf. 1. sz. (2010. január 1.), 3.

Antal Erika – Inczefi Tibor: Hrabal és dzsessz-reflexiók. Interjú Esterházy Péter íróval és Dés László zeneszerzővel, erdélyi látogatásukon. Új Magyar Szó, 6. évf. 16. sz. (2010. január 25.), 8.

Szegő János: Esterházy Péter: nem jutott eszembe, hogy egyszer 60 éves leszek. Litera, 2010. december 10. »litera.hu«

2011

Izsák Norbert: Szolid másnaposságaim – Esterházy Péter. HVG Bor plusz, 2011/1. 6–10.

Nagyon is nyugodt vagyok, mondom nagyon nyugtalanul. Interjú Esterházy Péterrel a Der Standardban. 168 Óra, 23. évf. 16. sz. (2011. április 21.), 18–19.

Selyem Zsuzsa: Amit el akarok mondani, az nem egy történet. Magyar Lettre Internationale, 80. (2011. tavasz), 1–4.

Mátraházi Zsuzsa: A főhős önmagát írja. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Irodalmi Jelen, 2011. május 5. »irodalmijelen.«

Jámbor Gyula: Mindig marad a nyugtalanság. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Irodalmi Jelen, 2011. október 2. »irodalmijelen.hu«

2012

Görözdi Judit: „Valamit idézni, az nem olyan könnyű.” Interjú Esterházy Péterrel. Rovart, 2012. március 25. »rovart.com«

Vári György: Esterházy Péter: „A politika nyelvi kérdés is”. Magyar Narancs, 2012. április 19.

„A nosztalgia a leghamisabb”. Claudio Magris, a Budapesti Könyvfesztivál díszvendége és Esterházy Péter beszélgetése. A moderátor Mélyi József volt. Élet és Irodalom, 2012/17. (2012. április 27.), 3.

Dobszay János – Kelemen Zoltán: Esterházy Péter író (Portré). HVG, 2012/51–52. 146.

2013

„…azért bonyolítok, mert szeretek bonyolítani”. Tóth-Czifra Júlia beszélgetése Esterházy Péterrel. In Förköli Gábor – Gintli Tibor – Inzsöl Kata (szerk.): Hétfő este a Ménesi úton. Tizenhat beszélgetés kortárs írókkal. Eötvös Collegium, 2013. 75–93.

Mátraházi Zsuzsa: Húsz centivel a föld fölött. Esterházy Péter kardozásról, elszálló regényhangról, skizofrén macskáról. Könyvhét, 17. évf. 2. sz., 70–71.

Győrffy Ákos: „Őszinte, valóságos udvariasság az olvasóval szemben”. Líra Könyvklub, 2014. június 4. – július 22. 6–7.

Papp Sándor Zsigmond: Marad tisztán a vessző. Beszélgetés Esterházy Péterrel új regénye kapcsán. Népszabadság, 71. évf. 131. sz. (2013. június 7.), 15.

Galamb Zoltán: Interjú: Esterházy Péter – 2013. június 9. Ekultura, 2013. június 18. »ekultura.hu«

Pungor András: Poros paródiák országa. Esterházy Péter: Zászlónk Buga Jakab. 168 Óra, 25. évf. 25. sz. (2013. június 20.), 33–35.

Malonyai Péter: Csak éppen. Nemzeti Sport, 111. évf. 182. sz. (2013. július 6.), Hosszabbítás melléklet, 2–3.

Bakos András: Az irodalom mindig gazdagabb, mint a politika. Délvilág, 69. évf. 239. sz. (2013. október 12.), Napraforgó melléklet, 9.

2014

Nagy Gabriella: Esterházy Péter: Hogyan beszél a zene. Litera, 2014. április 14. »litera.hu«

Esterházy Péter – Lothar Müller: Egy hamburgi beszélgetés. Magyar Lettre Internationale, 92. (2014. tavasz), 78.

Jánossy Lajos: A Nagy Figyelmen Kívül Hagyó. Litera, 2014. június 5. »litera.hu«

Rácz I. Péter: Egy rezignált kuruc. Vasárnapi Hírek, 30. évf. 24. sz. (2014. június 15.), 12–13.

aprobuba: Esterházy Péter: „Engem is meglepett, milyen rendes rövid mondatokat tudok írni”. Könyves Magazin, 2014. június 15. »konyvesmagazin.hu«

Pungor András: Kaffogni a kulturális bohócokra. Esterházy Péter a kelet-európai csapdákról. 168 Óra, 26. évf. 25. sz. (2014. június 19.), 34–35.

A mi országunk. Esterházy Péter és Nádas Péter az Arte TV-ben. Magyar Lettre Internationale, 93. (2014. nyár), 41–44.

Vlasics Sarolta: Ha sárga a pecsenyekacsa. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Revizor Online, 2014. augusztus 9. »revizoronline.com«

Marton Éva: Esterházy Péter író: „Miért van a világban a rossz, ha egyszer van a Jóisten?” HVG, 2014/34. 28–29.

2015

Az évek iszkolása. Esterházy Péter és Marianna D. Birnbaum beszélget. Magvető, Budapest, 2015.

Urfi Péter: 7 kérdés – Esterházy Péter. Magyar Narancs, 2015. április 14. »magyarnarancs.hu«

Keresztury Tibor: Esterházy Péter: magyarul tudni nagy öröm. Beszélgetés Esterházy Péterrel új könyve kapcsán. Litera, 2015. április 23. »litera.hu«

Ayhan Gökhan: Az ország, az többdimenziós. Kultúrpart, 2015. május 28. »kulturpart.hu«

Dömötör Endre: Így hallgattok ti – magyar írók a zenéről: Esterházy Péter. Recorder Blog, 2015. május 30. »recorder.blog.hu«

Markos Mária: Nincs biztosíték semmire. Szabad Föld, 71. évf. 25. sz. (2015. június 19.), 11.

Halmai Tamás: Amikor a Beatles elmegy Indiába. Esterházy Péter: „a bonyolultság kerülésének van szezonja”. Komárom-Esztergom Megyei 24 Óra, 26. évf. 156. sz. (2015. július 6.), 4.

Scipiades Erzsébet: Eszik-e álmában Esterházy Péter? Librarius, 2015. augusztus 31. »librarius.hu«

Köves Gábor: „Nekem csak a szavak kellettek”. Interjú Esterházy Péterrel. Marie Claire, 2015. október 12. »marieclaire.hu« Kötetben: László Ágnes: Értékteremtők 2017. Kossuth, Budapest, 2017, valamint Köves Gábor: Mi az, hogy nagymenők? Sztárinterjúk – Umberto Ecótól Kate Winsletig. Scolar, Budapest, 2016.

2016

Esterházy Péter. In Juhász Előd: Zeneközelben 3. Beszélgetések egy rádióműsor egyházi és világi kiválóságaival. Nap Kiadó, Dunaszerdahely, 2016. 69–90.

Fabiny Tamás: A Márk-változat. Beszélgetés Esterházy Péterrel. Credo, 2016/1. 27–36.

„Nekem minden családtörténet”. Esterházy Péterrel Dandoy Györgyi beszélgetett. Magyar Lettre Internationale, 100. (2016. tavasz), 100–102.

Csepelyi Adrienn: Hozsánna néked, modernitás! Közös oratóriumot írt Eötvös Péter és Esterházy Péter a Bécsi Filharmonikusok felkérésére. Népszabadság, 74. évf. 57. sz. (2016. március 8.), 11.

Igenek és nemek. Képzőművészet az irodalom felől. Bujdosó Alpárral és Esterházy Péterrel beszélget Marton Éva. 2B Galéria, 2016. március. »2b-org.hu«

D. Magyari Imre: „Szól az életünkről-halálunkról…” Esterházy Péterrel és Szüts Miklóssal A bűnös című könyvükről. Pesti Műsor, 2016/2. 47.

Szegő András: „Végképp nem értem ezt a betegséget”. Közeli Esterházy Péterrel. Nők Lapja, 2016. július 7. »noklapja.hu«

2022

Váradi Júlia: „Látni, hogy valami elszabadult”. Esterházy Péter (2008. április 16.). In Váradi Júlia: Dobszerda. Park, Budapest, 2022. 9–28.

Tartalom

Pál Sándor Attila
A honpolgár, a futballista és a haspók

Milyen országban fogunk lakni?

Váradi Júlia beszélgetése

A Magyar Hírlap közéleti tizenegye

Húsz év múlva kikérdezem!
Esterházy Péter Egerben

Kácsor Zsolt cikke

Talán lehetne egészen másképp is

Varga Lajos Márton beszélgetése

Nincs véleményem

Cs. Liszka Györgyi beszélgetése

A „kéjvágyó” és a kritikus
Esterházy Péter: „Ugyanarról a világról beszél Menzel is, mint mi…”

Szabó G. László beszélgetése

Esterházy-vacsora
Papp Gábor Zsigmond filmjének szövegkönyvéből

Orsós László Jakab beszélgetése

Nagyon akart ügyeink, szitokszavaink
Esterházy Péterrel – irodalomról ezúttal egyetlen szót sem

Pozderka Judit beszélgetése

Nyári szabadság Esterházy módra

Dallos Zsuzsa beszélgetése

Megint világbajnokok leszünk!
Esterházy Péter szerint Rooney egy Rilke a futballpályán

Kelen Károly beszélgetése

Ajándék Enquistnek (meg a hallgatónak)

Martos Gábor beszélgetése

A végső maszk: a maszknélküliség

Szilágyi Aladár és Szűcs László beszélgetése

„Látni, hogy valami elszabadult”

Váradi Júlia beszélgetése

Szolid másnaposságaim

Izsák Norbert beszélgetése

A politika nyelvi kérdés is

Vári György beszélgetése

Csak éppen

Malonyai Péter beszélgetése

Így hallgattok ti – Magyar írók a zenéről: Esterházy Péter

Dömötör Endre beszélgetése

„Nekem csak a szavak kellettek”

Köves Gábor beszélgetése

7 kérdés

Urfi Péter beszélgetése

Nincs biztosíték semmire

Markos Mária beszélgetése

Névmutató

Bibliográfia

Magvető
Könyvkiadó és kereskedelmi Kft.
www.magveto.hu
www.facebook.com/magveto
magveto.kiado@lira.hu
Felelős kiadó Dávid Anna

Felelős szerkesztő Turi Tímea
Kézirat-előkészítő Balogh Emerencia
Korrektor Hradeczky Moni
A borítót Krasznai János és Zsigmond Gábor
fotójának felhasználásával
(a Magyarok ’94 sorozatból)
tervezte Pintér József
Műszaki vezető Takács Klári
Művészeti vezető Pintér József

ISBN 978 963 144 4687 6

Elektronikus verzió
eKönyv Magyarország Kft., 2026
www.ekonyv.hu
Elektronikus könyv Nagy Lajos

Felhasznált betűtípus:
Noto Serif – SIL OFL